# data[].attributes.body
Astma on tulehduksellinen sairaus, joka aiheuttaa keuhkoputkien ahtautumista. Taudin oireita ovat muun muassa yskä, hengenahdistus, hengityksen vinkuminen ja limaneritys. Astma on joko ei-allergista tai allergista, jolloin astman oireet aiheutuvat allergeeneista, kuten pölyallergeeneista.  (Terveyden ja hyvinvoinnin laitos, 2022a)

# data[].attributes.body
Suomessa 10 prosenttia miehistä ja 14 prosenttia naisista sairastaa astmaa. Astman esiintyvyys on lisääntynyt viime vuosikymmeninä ja jopa kaksinkertaistunut nuorilla aikuisilla vuodesta 1997. (Jousilahti ym. 2018, s. 71-74)

# data[].attributes.body
Astman vuoksi erityiskorvattaviin lääkkeisiin oikeutettujen ihmisten määrä prosentteina Suomen väestöstä. Luku on noussut 20 vuodessa 1,2 prosenttia. Nykyään 5 prosenttia väestöstä on oikeutettu erityiskorvattaviin lääkkeisiin astman vuoksi. (Terveyden ja hyvinvoinnin laitos, 2022c)

# data[].attributes.body
15 vuotta täyttäneiden sairaalan vuodeosaston hoitojaksot astman vuoksi 100 000 asukasta kohden Suomessa. Määrä on laskenut jyrkästi ja on nykyään alle puolet siitä, mitä 2010-luvun alussa. (Terveyden ja hyvinvoinnin laitos, 2022d)

Sairaalajaksojen vähentyminen kertoo osaltaan Kansallisen astmaohjelman 1994-2004 onnistumisista. Tavoitteena oli astman hoidon kehittäminen ja sairastavuuden kustannusten vähentäminen. (Jousilahti ym. 2018, s.71)

# data[].attributes.body
Astman tai allergian syntymekanismia ei vielä tiedetä. Näiden taustalla tiedetään kuitenkin tutkitusti olevan perinnöllisiä riskitekijöitä. Lisäksi astman tai allergian kehittymiseen vaikuttaa elinympäristöstä tullut altistus mikrobeille ja pieneliöille. Liian vähäinen altistus ei tue immunipuolustuksen kehitystä, ja voi aiheuttaa puolustusjärjestelmän tarpeettoman reagoimisen mikrobeihin ja hiukkasiin. (Terveyden ja hyvinvoinnin laitos, 2022b)

# data[].attributes.body
Allergia on immuunipuolustuksen häiriö, jossa allergeeniä kohtaan on kehittynyt poikkeava immunologinen vaste. (Lönnrot, 2021) Allergian oireet vaihtelevat lievistä jopa hengenvaarallisiin. Yleisiä allergiaoireita ovat nuha- ja iho-oireet, silmien punoitus ja kutina tai suolioireet. Hengitysteiden turvotus ja anafylaksia voi johtaa kuolemaan. Esimerkiksi voimakas kutina, nokkospaukamat, hengenahdistus, pulssin kiihtyminen, kouristelu, oksentelu ja ripuli ovat anafylaksian oireita. (Terveyden a hyvinvoinnin laitos, 2022a)

# data[].attributes.body
Allergian aiheuttamia silmä-, nenä- ja iho-oireita esiintyy vuodessa noin kolmanneksella väestöstä. Oireet ovat yleisimpiä nuorilla, väheten iän myötä. Erityisesti nuorilla ikäryhmillä allergia on lisääntynyt viime vuosikymmeninä. (Jousilahti ym. 2018, s.71-75)

# data[].attributes.body
Kansallinen allergiaohjelma 2008-2018 pyrki muuttamaan terveydenhuollossa vallinneen välttämisstrategian sietostrategiaksi. Allergiaan liittyviä pelkoja ja medikalisaatiota pyrittiin vähentämään ja tavoitteena oli mahdollistaa normaalimpi elämä allergiasta kärsiville. Terveydenhuollon voimavaroja ohjattiin vaikeaan allergiaan sekä pahenemisvaiheiden estämiseen.

Tuloksena allergian aiheuttamat kustannukset vähenivät, ja esiintyvyyden kasvu on saatu pysähtymään. Anafylaksia aiheutti kuitenkin aiempaa enemmän päivystyskäyntejä. (Haahtela ym. 2020)