# data[].attributes.attachment_link.title
50 Free Tech Tools for Teachers | 2023 Edition

# data[].attributes.attachment_link.title
How to use simple digital tools to transform your online language teaching

# data[].attributes.attachment_link.title
Tech tools for language teaching - Class 3

# data[].attributes.attachment_link.title
BBC London News join London's Air Ambulance in the sky

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
BBC London is the BBC English Region producing local radio, television, teletext and online services in London and parts of the surrounding area. Its output includes the daily news bulletin and weekly Sunday Politics on television, the BBC Radio London radio station and local coverage of the London area on BBC Online and BBC Red Button. The region's headquarters are situated in the new eastern extension of the BBC's Broadcasting House.

The staple of the local television service is BBC London bulletin which broadcasts daily on BBC One, appearing with short bulletins during BBC Breakfast, after the BBC News at One, the BBC News at Ten and BBC Weekend News. The flagship programme is broadcast between 18:30 and 19:00 each weekday evening, following the end of the BBC News at Six and is presented by Riz Lateef. Comparisons are inevitably made to the commercial TV regional competition, in this case ITV News London, which is produced for ITV by ITN. BBC London can be viewed in any part of the UK (and Europe) on digital satellite channel 954 on the BBC UK regional TV on satellite service.

BBC London also produces current affairs, features and sports programming for the region including the topical magazine series Inside Out, a 20-minute opt-out during Sunday Politics.

BBC Radio London combines speech and music based programmes 24 hours a day, seven days a week. Broadcasting across London on 94.9 FM, DAB, Virgin Media Channel 930, Sky Channel 0152 (in London area only), Freeview Channel 721 and also online. The station was previously known as BBC London Live, GLR (Greater London Radio) and BBC London 94.9.

The current Breakfast show presenters are Penny Smith and Paul Ross and the mid morning phone-in show is presented by Vanessa Feltz. The Breakfast and Drivetime shows feature a wealth of local London news and comment with roving reporters out and about. Other programmes such as JoAnne Good or Robert Elms include varied speech and music with local news bulletins every half-hour.

News bulletins on BBC Radio London at the top of the hour are traditionally longer than other BBC radio services at 5 minutes to fit in international, national and local stories with local sport and weather. In addition to the News service, a dedicated travel news service is operated by BBC London on TV, Radio and Online using information supplied by Transport for London, National Rail and National Highways. The travel news on BBC Radio London is updated at 31 and 58 minutes past each hour during off peak times, and every 15 minutes, starting at the top of the hour, during evening and morning peaks. It is one of the few radio stations to have access to TfL traffic cameras.

Sport is a major part of the radio schedule, with a three-hour sports based programme each weeknight evening and four-hour sport specials on Saturdays and Sundays. This is more than most other BBC local radio stations and reflects London's large number of sporting teams and events.

The bulletin launched on 1 October 2001 following changes to the coverage areas of BBC transmitters allowing for the establishment of new editorial areas. The main result was a reorganisation of the BBC's South East region; the London area was to break away entirely, while a new programme, South East Today was to be created for the new South East region. BBC London, as it came to be called, replaced the long-running Newsroom South East.

Greater London and its environs have had a regional BBC television news service for many decades, but the boundaries of the region have always been somewhat nebulous due to the coverage areas of the transmitters used, as television signals do not tend to stick neatly to administrative or historical boundaries. Therefore, while the main focus of "regional" news coverage for this area has always been on the capital itself, it has for much of the BBC's life had to offer coverage of other parts of the Home Counties as well.

There were many incarnations of regional news programmes in this area before the current programme was introduced in 2001. These included the London segment of the Nationwide from Lime Grove Studios; in this case, the regional presenters for London were also usually the main presenters of the national sequence of the programme which followed. Other identities for the London area coverage were London Plus, and finally Newsroom South East.

Originally, the BBC London and the South East region took in the whole of Greater London, together with parts of Essex, Hertfordshire, Kent, Surrey, Hampshire, Buckinghamshire, Berkshire, Sussex, Bedfordshire and Oxfordshire. This meant that sizeable communities which probably deserved dedicated programming of their own - such as Oxford, Luton, Crawley and Medway - were often ill-served by a London-biased programme.

The area created for the BBC London programme to broadcast to now covers a much more tightly-defined area, chiefly Greater London but still including parts of Bedfordshire, Essex, and Hertfordshire in the East of England region and parts of Berkshire, Buckinghamshire, Hampshire, Kent, Oxfordshire, Surrey and West Sussex in the South East England region. There is also some overlap with the editorial areas of other BBC regions in this part of England.

Oxfordshire (excluding Henley-on-Thames), most of Buckinghamshire, north Berkshire, north east Wiltshire, south east Gloucestershire and south west Northamptonshire, took an opt-out of South Today for some years before coming to an end on financial grounds in 2022. Most of Kent and East Sussex continues to be covered by the BBC South East region based in Tunbridge Wells, which produces South East Today.

BBC London moved to the new Egton Wing of Broadcasting House in 2009

The previous news services for the area, in the old BBC South East region, were variously based in Shepherd's Bush, White City and Elstree in Hertfordshire. Following the launch of BBC London, the region moved into facilities in Marylebone High Street, where the news service was based alongside BBC London News and the BBC's Governance Unit.

The arrangement was only a temporary one, as at the time the BBC was trying to consolidate its London portfolio into a few properties. This included, most notably, the planned closure of BBC Television Centre and the extension and renovation of Broadcasting House, stage one of which would construct a huge wing, mirroring Broadcasting House in shape, size and structure named Egton Wing. The wing has recently been renamed the Peel Wing after John Peel and is the home of a number of BBC services including BBC London, who moved there in 2009 following the structure's completion and fitting.

# data[].attributes.attachment_link.description
BBC London is the BBC English Region producing local radio, television, teletext and online services in London and parts of the surrounding area. Its output includes the daily news bulletin and weekly Sunday Politics on television, the BBC Radio London radio station and local coverage of the London area on BBC Online and BBC Red Button.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1. Home

2. Colegiul_national_banatean_anuarul_de_martie_2010.pdf

ANUARUL DE MARTIEnr. 5 / 2010 Anuarul de martie, nr. 5 / 2010 COLEGIUL DE REDACŢIE Redactor-şef: prof. dr. Ion PACHIA TATOMIRESCU Secretar general de redacţie: prof. Monica-Oana VINTILESCU Responsabili de rubrici / „departamente": prof. Florica-Maria Puşcaş, directoarea Colegiului Naţional Bănăţean (Actualităţi solemne, Din „Cartea de onoare"), prof. drd. Sorin Ionescu (Ecouri internaţionale, Cosultaţii pentru Bacalaureat-I, Din „istoria" revistelor de sub egida CNB, Proiecte didactice-I, La un deceniu de la absolvirea CNB, Absolvenţi ai CNB - personalităţi de marcă ale culturii / ştiinţei româneşti-I, Addenda), prof. Nicolae Seimeanu, director-adjunct (Consultaţii pentru Bacalaureat-II, Din primăvară până-n primăvară, Diagrame, Proiecte didactice-II, Absolvenţi ai CNB - personalităţi de marcă ale culturii / ştiinţei româneşti-II), prof. dr. Ioan Cârssia (Studii-I, Din orizontul cunoaşterii metaforice, Pagini pentru „marea monografie" a CNB), prof. Alexandru Moţ (Recenzii-II, Cabinetul metodic, Studii-II), prof. Gabriela Pachia (Capodopere tâlmăcite, Recenzii-I), prof. Lucia Umbreş (D'ale Anului, Din cronicile „Olim pismului Cenebist"). Corespondenţa se primeşte la: Redacţia ANUARULUI DE MARTIE, Colegiul Naţional Bănăţean, B-dul 16 Decembrie 1989, nr. 26, 300172-Timişoara (tel. / fax. 0256 - 491.713; e-mail: [email protected]). Manuscrisele reţinute vor apărea în ordinea necesităţilor redacţionale. Manuscrisele nepublicate nu se înapoiază. Potrivit articolului 206 din Codul penal, responsabilitatea juridică pentru conţinutul materialului publicat aparţine autorului. ISSN 1842 - 0974 2 Anuarul de martie, nr. 5 / 2010 ANUARUL DE MARTIE Editat de Colegiul Naţional Bănăţean din Timişoara Anul V, nr. 5, primăvară, 2010 3 Anuarul de martie, nr. 5 / 2010 Coperta: Dacian Bradua şi Liviu Curtuzan 4 Anuarul de martie, nr. 5 / 2010 ACTUALIt~[I DIDACTICE Prof. Florica-Maria PUŞCAŞ, directoarea Colegiului Naţional Bănăţean Exigenţe ale creşterii calităţii educaţiei în Colegiul Naţional Bănăţean Colegiul Naţional Bănăţean îşi asumă idealul educaţional stipulat în Legea Învăţământului, adăugând la acesta ca obiectiv fundamental educarea elevilor, a cadrelor didactice, a părinţilor, şi, în ultimă instanţă, a comunităţii locale, în spiritul olimpic al eticii caracterului, al respectului suprem şi total pentru valoare, adevăr şi drepturile celuilalt, în spiritul democraţiei sănătoase şi al cetăţeniei europene, combinând educaţia prin corecţie cu cea prin valorificare, în mod adecvat contextului educaţional dat. Din această perspectivă, credem că este necesară o prezentare succintă a concepţiei noastre (1) despre democraţie, în spaţiul educaţional; (2) despre obiectivele prioritare pe care ni le-am stabilit ca să asigurăm creşterea calităţii educaţiei; (3) despre profilul de formare al elevului actual, aşa cum este el sugerat de politicile educaţionale româneşti; (4) despre noile dimensiuni ale curriculumului naţional; (5) despre particularităţi ale influenţei educaţionale exercitate de Colegiul Naţional Bănăţean asupra comunităţii şcolare şi asupra celei alcătuite din familiile şi din mediul de viaţă al elevilor noştri. 5 Anuarul de martie, nr. 5 / 2010 (1) Educarea naţiunii în spirit democratic trebuie să se bazeze pe şcoală, deoarece este necesar să învăţăm democraţia încă din copilărie. Necesitatea de a trăi democratic se impune prin modelul ţărilor avansate din punct de vedere economic (ţări care s-au dezvoltat remarcabil tocmai datorită practicării democraţiei). În spaţiul românesc, se impune adaptarea democraţiei (de tip american), la specificul nostru naţional, acela că avem un coeficient de inteligenţă remarcabil, dublat de o mare sete de independenţă ţinută în frâu de secole de îngrădire severă a libertăţii. Cu o personalitate deosebit de puternică - privită ca generaţie - tineretul român are mari probleme de disciplină, nu are respect pentru cuvântul dat şi pentru munca dusă până la capăt (atitudinea faţă de muncă fiind discutabilă); îi lipseşte respectul pentru adevăr şi onestitate. Există apoi un decalaj inadmisibil între competenţă şi performanţă (între ce ştiu şi pot să fac şi ceea ce fac efectiv). Toate aceste caracteristici duc la improvizaţie, inclusiv în ceea ce priveşte democraţia. Ca educatori, noi ştim însă că poporul român este capabil de sinergii pozitive remarcabile şi de aceea trebuie să ne asumăm misiunea de a realiza o educaţie pentru o democraţie modernă (înţeleasă ca simbioză între democraţie şi raţionamentul moral), în care să se regăsească armonios respectul pentru valoare şi adevăr, binele, munca de calitate, disciplina liber consimţită, stima de sine şi respectul pentru celălalt. În acest sens, consider că începând cu anul şcolar 2009-2010, în Colegiul Naţional Bănăţean, se va practica un sistem educaţional centrat pe realizarea simultană a unei educaţii prin corecţie şi a unei educaţii prin valorificarea punctelor forte ale elevilor. În viziunea noastră, obiectivele educaţionale ţintesc în egală măsură elevul, cadrul didactic şi familia elevului, deoarece astfel avem în vedere exercitarea unei influenţe educaţionale benefice asupra comunităţii din care facem parte. (2) Obiective prioritare în anul şcolar 2009 - 2010, rezultate din viziunea managerului şcolii asupra educaţiei şi din ţintele strategice 2006 - 2010 consemnate în Proiectul de dezvoltare instituţională şi destinate atât creşterii calităţii muncii educative, cât şi asigurării unui spaţiu educaţional de calitate: 1. realizarea cărţii de identitate a şcolii sub denumirea de Palmares instituţional CNB; 2. realizarea unei investigaţii prin chestionar referitoare la starea educaţiei în CNB; 6 Anuarul de martie, nr. 5 / 2010 3. implementarea programului educaţie prin valorificare şi prin corecţie; 4. implementarea programului extensia şcolii în familie: viaţa de familie bazată pe principii; 5. valorificarea potenţialului profesional al cadrelor didactice din CNB prin angajarea unora dintre ei, fie ca formabili, fie ca formatori, în implementarea proiectului cu finanţare F S E: „formarea continuă a cadrelor didactice printr-un model inovativ de tip <blended learning>, POS DRU, grant 19, axa prioritară 1, domeniul major de intervenţie 3, ID 38652. 6. iniţierea / continuarea / derularea unor proiecte şi a unor parteneriate educaţionale, interne şi internaţionale. 7. consolidarea statutului de partener educaţional în managementul şcolii a Consiliului elevilor din CNB, precum şi a A sociaţiei părinţilor din CNB. (3) Pentru îndeplinirea obiectivelor propuse este necesar să ne amintim împreună atât profilul de formare a elevului de gimnaziu, pe care prin cabinetul metodic al şcolii l-am definit ca „matriţa de formare-2000+", cât şi profilul de formare a elevului adolescent (liceu): (3) A. „matriţa de formare" a elevului din învăţământului general şi obligatoriu pentru perioada 2000+ După parcurgerea traseului complet al învăţământului general şi obligatoriu, elevul trebuie: * să demonstreze gândire creativă, prin: utilizarea, evaluarea şi ameliorarea permanentă a unor strategii proprii pentru rezolvarea de probleme; elaborarea unor modele de acţiune şi de luare a deciziilor într-o lume dinamică; formarea şi utilizarea unor deprinderi de judecată critică; folosirea unor tehnici de argumentare variate în contexte sociale diferite; * să folosească diverse modalităţi de comunicare în situaţii reale, prin: dobândirea deprinderilor specifice achiziţiilor fundamentale (citit, scris, calcul aritmetic) şi aplicarea lor efectivă în procesul comunicării; formarea şi utilizarea deprinderilor de comunicare socială, verbală şi non-verbală; cunoaşterea şi utilizarea eficientă şi corectă a codurilor, a limbajelor şi a convenţiilor aparţinând terminologiei diferitelor domenii ale cunoaşterii; cunoaşterea şi utilizarea unei limbi de circulaţie mondială care să-i faciliteze accesul la informaţie şi la colaborare; 7 Anuarul de martie, nr. 5 / 2010 * să înţeleagă sensul apartenenţei la diverse tipuri de comunităţi, prin: participarea la viaţa socială a clasei, a şcolii şi a comunităţii locale din care fac parte; identificarea drepturilor şi a responsabilităţilor care le revin în calitate de cetăţeni ai României şi ai Comunităţii Europene şi reflecţia asupra acestora; înţelegerea şi evaluarea interdependenţelor dintre identitate şi alteritate, dintre local şi naţional, dintre naţional şi global; capacitatea de a înţelege şi de a respecta drepturile celuilalt; utilizarea a cel puţin două limbi de circulaţie internaţională (engleza, franceza / germana); * să demonstreze capacitate de adaptare la situaţii diferite, prin: folosirea unei varietăţi de limbaje şi de instrumente pentru a transmite idei, experienţe şi sentimente; cunoaşterea diverselor roluri sociale şi a implicaţiilor acestora asupra vieţii cotidiene; demonstrarea capacităţii de a lucra în echipă, respectând opiniile fiecăruia; exprimarea voinţei de a urmări un ţel propriu sau de echipă prin mijloace diferite; * să contribuie la construirea unei vieţi de calitate, prin: dezvoltarea unor atitudini pozitive faţă de sine şi faţă de semeni: toleranţă, responsabilitate, rigoare; formarea şi exprimarea opţiunii pentru o viaţă sănătoasă şi echilibrată; acceptarea şi promovarea unui mediu natural propice vieţii; cunoaşterea şi respectarea drepturilor şi îndatoririlor fundamentale ale omului; formularea unor criterii de gust privind diferite aspecte ale realităţii naturale şi sociale; formarea unei sensibilităţi deschise spre valorile estetice şi artistice; practicarea res pectului suprem pentru valoare şi adevăr; * să înţeleagă şi să utilizeze tehnologiile în mod adecvat, prin: folosirea de idei, modele şi teorii diverse pentru a investiga şi a descrie procesele naturale şi sociale; folosirea echipamentelor informatice în calitatea lor de instrumente ale comunicării; cunoaşterea şi utilizarea tehnologiilor întâlnite în viaţa cotidiană; înţelegerea consecinţelor etice ale dezvoltării ştiinţei şi tehnologiei asupra omului şi mediului; * să-şi dezvolte capacităţile de investigare şi să-şi valorizeze propria experienţă, prin: dezvoltarea unei metodologii de muncă intelectuală şi a capacităţii de explorare a realităţii înconjurătoare; dobândirea unei culturi a efortului fizic şi intelectual, ca expresie a dorinţei de realizare personală şi socială; * să-şi construiască un set de valori individuale şi sociale şi să-şi orienteze comportamentul şi cariera în funcţie de acestea, prin: demonstrarea competenţei de a susţine propriile opţiuni utilizând raţionamente inductive, deductive, intuitive şi analogice; în- 8 Anuarul de martie, nr. 5 / 2010 ţelegerea modului în care mediul social şi cultural (familia, normele sociale, codurile lingvistice, tradiţiile istorice etc.) influenţează ideile şi comportamentele proprii, precum şi ale altora; cunoaşterea şi analiza oportunităţilor oferite de diferite filiere vocaţionale, în funcţie de aptitudinile individuale; realizarea unor planuri personale de acţiune şi motivarea pentru învăţarea continuă; dobândirea şi dezvoltarea unei educaţii pentru igienă şi sănătate personalizate, la nevoile proprii. Ca urmare a dobândirii setului de competenţe definite de „matriţa de formare", la sfârşitul învăţământului obligatoriu elevul va fi înzestrat cu atitudini cognitive şi etice superioare, va avea şi va utiliza cunoştinţe cu valoare metodologică ridicată, va elabora şi va folosi strategii de cunoaştere adecvate contextului în care trăieşte. (3) B. Profilul de formare a elevului în învăţământul liceal Pentru a răspunde exigenţelor privind finalităţile „liceului 2000+" învăţământul liceal trebuie să conducă la crearea unor mentalităţi superioare, adecvate societăţii actuale, a cunoaşterii, prin: * Formarea capacităţii de a reflecta asupra lumii, de a formula şi de a rezolva probleme pe baza relaţionării cunoştinţelor din diferite domenii. * Valorizarea propriilor experienţe în scopul unei orientări optime pentru piaţa muncii sau pentru învăţământul superior. * Dezvoltarea capacităţii de integrare activă în grupuri sociale diferite: familie, mediu profesional, prieteni etc. * Dezvoltarea competenţelor funcţionale esenţiale pentru reuşita socială: comunicare, gândire critică, luarea deciziilor, prelucrarea şi utilizarea unor informaţii complexe. * Cultivarea expresivităţii şi a sensibilităţii în scopul împlinirii personale şi a promovării unei vieţi sociale de calitate. * Formarea autonomiei morale bazată pe o etică a caracterului şi pe raţionamentul moral. * Formarea unor criterii de gust estetic care să-i faciliteze accesul către un anturaj de elită. * Dobândirea competenţelor care asigură disciplina emoţională, necesară pentru o viaţă eficientă. * Valorificarea potenţialului energetic personal prin educarea profilului fundamental de inteligenţă şi prin identificarea punctelor forte personale, care îi pot asigura o viaţă de succes. 9 Anuarul de martie, nr. 5 / 2010 (4) Cele şapte dimensiuni noi ale curriclumului naţional * Plasarea învăţării - ca proces - în centrul demersurilor şcolii (important este nu ceea ce profesorul a predat, ci ceea ce elevul a învăţat). * Orientarea învăţării spre formarea de capacităţi şi atitudini, prin dezvoltarea competenţelor proprii rezolvării de probleme, precum şi prin folosirea strategiilor participative în activitatea didactică. * Flexibilizarea ofertei de învăţare venită dinspre şcoală (structurarea unui învăţământ pentru fiecare, deci pentru elevul concret, iar nu a unui învăţământ uniform şi unic pentru toţi, conceput pentru un elev abstract). * Adaptarea conţinuturilor învăţării la realitatea cotidiană, precum şi la preocupările, interesele şi aptitudinile elevului. * Introducerea unor noi modalităţi de selectare şi de organizare a obiectivelor şi a conţinuturilor, conform principiului „nu mult, ci bine"; important este nu doar ce anume, dar cât de bine, când şi de ce se învaţă ceea ce se învaţă, precum şi la ce anume serveşte mai târziu ceea ce s-a învăţat în şcoală. * Posibilitatea realizării unor parcursuri şcolare individualizate, motivante pentru elevi, orientate spre inovaţie şi spre împlinire personală. * Responsabilizarea tuturor agenţilor educaţionali în vederea proiectării, realizării, monitorizării / evaluării corecte a curriculumului. (5) Particularităţi ale influenţei educaţionale exercitate de Colegiul Naţional Bănăţean asupra elevilor, asupra familiilor acestora şi asupra comunităţii, în vederea formării şi a educării omului integral. Pentru a înţelege particularităţile viziunii directorului şcolii asupra educaţiei pornim de la câteva precizări referitoare la orientarea şi la dezvoltarea personalităţii umane: Scara interioară a dezvoltării personalităţii umane este alcătuită din patru paliere astfel: 1. primul palier este cel de intrare în viaţă, adică este palierul de plecare la drumul complex de dezvoltare al individului. Numai că la intrarea în viaţă toţi ne naştem cu trei daruri şi cu patru nevoi fundamentale. Cele trei daruri sunt: 1. puterea/capacitatea de a 10 Anuarul de martie, nr. 5 / 2010 alege şi de a decide; 2. principiile universale eterne; 3. cele patru inteligenţe fundamentale: inteligenţa logico-matematică (mentală) I.Q.; inteligenţa fizică - P.Q.; inteligenţa emoţională - E.Q.; inteligenţa spirituală - S.Q. „Faţă în faţă cu propriile noastre daruri, de multe ori nu ştim cum să reacţionăm, în absenţa unei educaţii care să ne faciliteze drumul spre autocunoaştere, spre deplina împlinire de sine care să cultive stima de sine la un nivel compatibil cu aşteptările noastre raportate la idealul unei vieţi eficiente. În această situaţie, „eu-faţă în faţă cu mine" - putem trăi fiecare dintre noi teama/neliniştea din faţa necunoscutului, meditaţia dinaintea acţiunii, aşteptarea dinaintea startului de la impresie la expresie şi de ce nu, tristeţea că nu ne vom fi împlinit aşteptările." (Al. MOŢ, Omul între impresie şi expresie, Ed. Mirton, Timişoara, 2007, p.14). Iar cele patru nevoi fundamentale sunt: nevoia de a trăi, nevoia de a învăţa, nevoia de a iubi şi nevoia de a lăsa moştenire. a) nevoia de a trăi: fiecare individ, indiferent de vârstă, îşi trăieşte viaţa în mod unic, în mod personal; ceea ce este important este că are acest drept. Îngrijorarea părinţilor este că unicii lor copii să nu trăiască fiecum. Intenţia e bună, dar pentru aceasta e nevoie de disciplină, trebuie educat respectul pentru regulă; iar succesul fiecăruia ţine de educarea inteligenţei fizice a individului, ceea ce copilul poate face, familia poate educa, iar şcoala are obligaţia de a asista şi de a răspunde de această educaţie. b) nevoia de a învăţa: orice om doreşte să înveţe în permanenţă, dar alege să înveţe ceea ce este interesant pentru el. Aici apare harul educatorului. Nu există copil care nu doreşte să înveţe. c) nevoia de a iubi: este esenţial să înţelegem că oamenii nu supravieţuiesc, ci trăiesc cu pasiune. Omul nu poate trăi fără pasiune: pentru muzică, pentru artă, pentru sport, pentru animalul de companie, pentru prieten, pentru o anumită cauză, pentru natură, pentru ştiinţe etc. d) nevoia de a lăsa moştenire: orice persoană, copil sau adult simte nevoia să realizeze ceva care să fie recunoscut ca valoare de către ceilalţi: un desen, o jucărie, un cântec, o colecţie de fluturi, un cadou, o soluţie la o problemă de viaţă, un gest. 2. Al doilea palier este cel de formare a competenţelor şcolare primare (ciclul achiziţiilor fundamentale). Acest palier declanşează o etapă care începe odată cu intrarea copilului în clasa întâi şi are două faze: prima se referă la extensia familiei în şcoală (cl.I) iar a II-a continuă cu extensia şcolii în familie (începând cu cl. a 11 dispus la efort pentru eficienţă. iar în şcoală acest palier corespunde gimnaziului ( cls. pricepere. după terminarea şcolii. rezultate pe care le considerăm relevante şi potrivite pentru poporul român. etape în care se formează mentalităţile şi se declanşează orientarea valorică a personalităţii umane. răbdare. reînnoirea şi desăvârşirea. ea trebuie construită. încă din clasa a V-a părinţii şi şcoala trebuie să ofere asistenţă calificată pentru formarea şi dezvoltarea la copiii-elevi a celor trei deprinderi care asigură obţinerea independenţei şi anume: 1. La capătul drumului ne aşteaptă răsplata: un om integral. Dintre acestea în prima perioadă a gimnaziului copiii învaţă să îşi câştige independenţa. pornim de la rezultatele cercetărilor echipei de sociologi. prin seducţie. 4. ci aceea prin inducţie. 3.Anuarul de martie. Astfel se pun bazele unui set de deprinderi de viaţă eficientă care prin reînnoire şi prin desăvârşire devin zestrea de competenţe pentru o viaţă de succes. de psihologi şi de cadre didactice. mai ales. deprinderea de a fi proactiv. prin corecţie şi prin valorificare. Al treilea palier pune bazele formării competenţelor de dobândire a independenţei. conduse de Stephen Covey. responsabilitate şi profesionalism şi. în care nu avem lift. la viaţa în echipă. Al patrulea palier corespunde vârstei adolescenţei (cls. prima componentă esenţială pentru o viaţă de succes. IX-XII). independenţa. Este momentul când se face trecerea de la viaţa în grup. deprinderea de a începe orice 12 . Educaţia nu se poate injecta. cu un potenţial energetic personal şi social de cea mai bună calitate. pentru succes. nemărginită credinţă în ceea ce facem. 5 / 2010 II-a). Acum este cadrul formal adecvat pentru declanşarea programului „Şcoala părinţilor". integral. capabil să-şi construiască viaţa şi să-şi controleze destinul. Pentru a înţelege semnificaţiile acestui concept. ci trebuie să parcurgem scara noastră interioară treaptă cu treaptă. Ca urmare. 2. Acesta este edificiul personalităţii umane. nu s -a descoperit educaţia prin presiune sau prin explozie. nr. V-VIII). Şi fiecare separat. iar în clasele a VII-a şi a VIII-a ei sunt asistaţi de către educatori în practicarea interdependenţei. competenţă. după cum şi toate împreună necesită timp. Pentru părinţii claselor a V-a este important de reţinut că pe palierul de dezvoltare al copiilor lor obiectivul esenţial este să se formeze deprinderile necesare pentru a putea deveni independenţi. În ceea ce priveşte dezvoltarea personalităţii umane. interdependenţa. cercetătorul american stabileşte că fiecare om trece prin 5 etape de evoluţie şi anume: dependenţa. fără teama de a greşi că toată viaţa noastră este un lung drum între impresie şi expresie. încercând să proceseze datele oferite de stimul. după cum am precizat deja. făcând ceea ce îi vine să facă. prin atitudine şi prin comportament. un anumit comportament superior apreciat de ceilalţi. minte. Esenţa proactivităţii în dinamica sa specifică este unitatea binară dintre impresie şi expresie. deprinderea de a da prioritate priorităţilor. Deprinderea de a fi proactiv devine o valoare personală de maximă importanţă pentru că ea determină. Timişoara. ca să obţinem expresii de calitate. inimă şi spirit). Ca urmare. nr. „Mirton". să interpreteze datele problemei cu care se confruntă. Comportamentele produc consecinţe. Distanţa de la impresie la expresie nu este altceva decât distanţa de la reactivitate la pro-activitate (în sensul pe care îl dă Covey acestor termeni). Specificul acestei unităţi binare este acela că între impresia şi expresia determinată de ea trebuie să fie o distanţă în timp (mai mare sau mai mică.Anuarul de martie. adică nu există impresie care să nu-şi găsească expresia (cu excepţia cazurilor când în mod voit alegem să nu reacţionăm vizibil. Să ne amintim că reactiv este omul care stimulat de un impuls oarecare reacţionează imediat la acesta. la nivelul fiecărei componente ale personalităţii sale (corp. astfel încât să găsească o rezolvare pozitivă la efectul produs de stimul. Ed. deprinderea de a fi proactiv: credem că cea mai potrivită abordare teoretică a acestei deprinderi se află în cartea dlui prof. Aceasta înseamnă că nu se poate una fără cealaltă în comportamentul uman. 19: „Putem spune. reciproc. în funcţie de individul aflat în situaţia dată). poate chiar totul se reduce. Cine nu are principii scapă de sub control consecinţele comportamentelor sale. Nu e nimic surprinzător în această realitate dacă ştim că valorile controlează comportamentele. ci lasă o distanţă între stimul şi răspuns. 13 . la o anumită impresie). se cuvine să procesăm mereu impresiile pe care le avem. care. care îi permite omului respectiv să proceseze. expresiile nu apar din senin: în spatele fiecărei expresii se află cel puţin un stimul care a generat-o. proactiv este acela care nu reacţionează imediat. la rândul lor. într-un fel sau altul. şi. de la cel mai simplu comportament (ţipătul). 5 / 2010 acţiune cu gândul la final şi 3. Alexandru Moţ. până la urmă. 2009. 1. la exprimarea. a impresiilor noastre asupra a ceea ce ni se întâmplă. până la cel mai profund (rugăciunea). p. Omul între impresie şi expresie. sunt controlate de principii. nr. mai ales. Şi. contribuind astfel la binele celorlalţi şi la 14 . într-o dinamică proprie. fie o anumită problemă. atunci apare comportamentul de valoare ale cărui consecinţe sunt evaluate şi controlate de principiile universale.Anuarul de martie. Insistăm asupra ideii că independenţa nu înseamnă nicio clipă că poţi să faci ce vrei şi când vrei. precum şi pe acela de a fi capabil să prevezi consecinţele acţiunilor pe care le porneşti. Când ajunge adult el este bombardat din multe direcţii de relaţii. pasiunea cu care munceşte. 3. îşi dezvoltă discernământul şi procedează în mod conştient la autoreglarea acţiunilor proiectate şi a deciziilor pe care urmează să le ia. a celor trei deprinderi prezentate. personalizată şi specifică individului. În concluzie. mai degrabă printr-o educaţie prin inducţie. De-a lungul întregului traseu al vieţii sale (cu excepţia începutului). precum şi aceea de a nu te pierde în amănunte sau în lucruri fără importanţă. fie o anumită dilemă. de fel de fel de condiţii şi de cerinţe. decât printr-o educaţie atent proiectată." 2. independenţa este un rezultat al manifestării simultane. adică să găsească prioritatea priorităţilor sale. A fi independent înseamnă a fi capabil de a lua propriile decizii bune pentru a rezolva fără sprijin fie o anumită sarcină. deprinderea de a da prioritate priorităţilor: este capacitatea de a decide care este cea mai importantă acţiune pe care trebuie să o faci atunci când ai înaintea ta numai acţiuni foarte importante. Este vorba aici de capacitatea de a esenţializa şi de discerne ordinea priorităţilor. din momentul când eşti independent poţi face parte dintr-o echipă. a fi independent înseamnă că există acţiuni ale tale pe care ceilalţi se pot baza. deprinderea de a începe orice acţiune cu gândul la final: dincolo de semnificaţia evidentă a acestei sintagme este important să reţinem că a începe cu gândul la final înseamnă simultan a practica principiul raţionamentului moral şi pe acela al lucrului bine făcut. de multe ori. de influenţe. dus până la capăt. pentru că îţi poţi asuma responsabilităţi unice pe care le poţi duce bine până la capăt. 5 / 2010 Când natura procesării expresiei se află la intersecţia dintre talentele omului. Astfel el intră într-un spaţiu de influenţă complex în care el învaţă să facă sinteze pentru a dobândi cunoştinţe esenţiale la fiecare disciplină. omul se manifestă prin comportamente care pornesc de la atitudini formate. ca urmare dacă nu este capabil să facă sinteze şi să esenţializeze. disciplina de care este în stare şi conştiinţa sa trează. Elevul din clasa a V-a intră în contact cu mulţi profesori de la care învaţă să studieze mai multe obiecte. Astfel omul se autoevaluează mereu. în această accepţiune. va fi copleşit. să provocăm şi să realizăm reînnoirea familiei în 15 . este obligatoriu şi necesar să ne referim în sinteză şi la educarea inteligenţei emoţionale în gimnaziu. flexibilitatea 11. misiunea instituţiei noastre. adulţii. În programul „Şcoala părinţilor" ne propunem să prezentăm fiecare dintre aceste componente până la nivelul dobândirii de cunoştinţe şi de competenţe. controlul impulsurilor 14. empatia 7. se impune să ne reînnoim zestrea de cunoştinţe şi de competenţe ca să îi putem asista în cunoştinţă de cauză în drumul dificil al formării şi al dezvoltării personalităţii fiecăruia dintre ei. împlinirea de sine 6. Întrucât independenţa este una dintre cele 15 componente ale inteligenţei emoţionale. În fond. responsabilitatea socială 8. 5 / 2010 creşterea gradului de satisfacţie personală. înseamnă. Independenţa este pilonul pe care se construieşte demnitatea individului (de altfel ni se pare evident că o persoană dependentă nu poate avea demnitate). testarea realităţii 10. optimismul 15.Anuarul de martie. să pregătim. se respectă demnitatea fiecăruia şi se dezvoltă personalitatea. E de asemenea de reţinut că nimeni nu se poate lăuda că are o viaţă de succes dacă nu face parte dintr-o echipă. fericirea. nr. respectul de sine 5. Ca urmare. independenţa 4. Singularitatea. alt comportment specific şi alte atitudini decât am avut noi vreodată. chiar genială de-ar fi. pentru că generaţiile de copii de azi au alte trăsături de caracter şi de personalitate. Inteligenţa emoţională este constituită din: 1. Noi. are tristeţea ei şi este inferioară şi celei mai mici dintre echipe (respectiv echipei binare). valorificându-se diferenţele dintre oameni. conştiinţa emoţională de sine 2. iar echipa este spaţiul optim în care. părinţi şi profesori ai copiilor-elevi avem nevoie mai mult decât oricine de reînnoire. aceea de a asista la modul calificat extensia şcolii în familie. Numai aşa avem certitudinea că se pu n bazele vieţii eficiente. în ultimă instanţă. soluţionarea problemelor 12. începând chiar de la clasa a V-a. caracterul asertiv 3. rezistenţa la stres 13. relaţiile interpersonale 9. trebuie să devenim o echipă. de a negocia şi de a acţiona după principiul câştig / câştig : aceasta înseamnă că în orice relaţie. poate fi măsurat (sistemul de evaluare EOIE) şi ca urmare poate fi orientat către eficienţă prin intervenţii conjugate. competenţe care să îi asigure reuşita publică ( etapa de interdependenţă) şi anume: 4. valorifică diferenţele dintre membrii echipei şi creează sentimentul valorii proprii. nr. deprinderea de a acţiona sinergic: asigură succesul în munca de echipă. deprinderea de a fi capabil de reînnoire: înseamnă să o poţi lua mereu de la capăt pentru a-ţi asigura dezvoltarea personală şi pentru a avea succesul scontat în fiecare acţiune întreprinsă. ale şcolii şi ale familiei. adulţii. ca şi cum ar fi ale tale. ai trăi şi ai simţi exact ca el. Aceasta este aşa.de asemenea. Ceea ce este însă comun este atât dorinţa. ca şi cum tu ai fi celălalt şi ai gândi. dar unii fără ceilalţi nu putem obţine decât rezultate parţiale. se pot forma şi dezvolta celelalte patru deprinderi absolut indispensabile pentru a avea competenţe specifice unui om de succes. fără finalitate. Nu este o misiune uşoară pentru că fiecare familie este unică. pentru că fiecare membru al unei echipe se simte important şi indispensabil pentru atingerea finalităţilor propuse de echipa din care face parte. specifică. 7. 16 . Empatia este o calitate esenţială pentru cei care doresc să lucreze în echipă. Acest profil care este expresia potenţialului energetic personal de eficienţă. 6. 5. Este o deprindere care asigură respectul reciproc şi demnitatea celor care interrelaţionează la un moment dat. noi. Fiecare dintre noi are o misiune precisă. pentru că fiecare persoană are un profil fundamental de inteligenţă propriu care. pentru ca succesul demersului nostru să fie asigurat. În viaţă fiecare dintre noi reacţionăm şi acţionăm în raport direct cu profilul nostru fundamental de inteligenţă.Anuarul de martie. cu orice ocazie ai disponibilitatea de a găsi astfel de soluţii la problemele cu care te confrunţi. deprinderea de a fi empatic: presupune cu necesitate capacitatea de a asculta activ. de a încerca să înţelegi atitudinea. deprinderea de a raţiona. este unic şi irepetabil la altcineva. cât şi credinţa noastră în misiunea şi în succesul educaţiei. astfel încât persoana respectivă să-şi amelioreze în mod remarcabil viaţa. Şi încă ceva. Începând cu clasele a VII-a şi a VIII-a. Ca urmare nu putem reuşi decât împreună. 5 / 2010 raport cu trebuinţele şi cu posibilităţile copilului lor. încât fiecare dintre cei implicaţi să aibă un anumit avantaj. Spuneam că fiecare copil este unic şi că fiecare familie este. la fel ca amprentele. comportamentul. deciziile altuia. unică. după cum fiecare copil este unic şi inconfundabil. Astfel se pun bazele temeinice ale formării la elevi a competenţelor de viaţă eficientă pe care şi le dezvoltă în perioada de adolescenţă când devin elevi de liceu. sistem propriu de evaluare destinat atât elevilor. nr. 5. precum şi prin „şcoala părinţilor". 9. la toate nivelurile de şcolarizare. deoarece avem: 1. 6. 4. C. În această accepţiune. învăţământ primar. prin „Şcoala la sfârşit de săptămână" şi „Şcoala în vacanţă".B. în fiecare an şcolar din cei patru în care este consilierul colectivului de elevi şi de părinţi. 7. cât şi de programele educaţionale originale pe care le derulăm în fiecare an şcolar. simultan. 3. cât şi cadrelor didactice. bazat pe principii.N. 2. sistem intern de perfecţionare a cadrelor didactice la toate nivelurile. Ţinând seama atât de specificul managementului din Colegiul Naţional Bănăţean. este o şcoală de 9 stele: 17 .Anuarul de martie. program propriu destinat practicii pedagogice a studenţilor. toate cele şapte deprinderi se pot forma dacă dirigintele lucrează consecvent în această direcţie. 5 / 2010 Desigur. program de educaţie. 8. prin valorificare şi prin corecţie. sistem de învăţământ destinat fiecărui elev (Programul IPF). învăţământ gimnazial. îmi permit să afirm că instituţia noastră de învăţământ este o şcoală de nouă stele. învăţământ liceal. şcoală continuă - înţeleasă ca prelungire a sistemului curricular. colegi. adecvate specificului instituţiei 18 . cunoscuţi.Anuarul de martie. putem răspunde fără ezitare că suntem o şcoală interesată în cel mai înalt grad de promovarea celor mai moderne teorii din ştiinţele educaţiei. părinţi. 5 / 2010 Aşadar dacă este să ne întrebăm care sunt particularităţile influenţei educaţionale pe care o exercităm asupra comunităţii de elevi. a celor mai bune metode şi procedee de intervenţie educaţională. nr. Ideile expuse mai sus sunt doar câteva dintre cele care ne preocupă în mod constant. This kind of education may be obtained by combining the education by correction with the one by valorization. starting from the nowadays ideal in Romania. and the original educational programs that we unfold every school year. in order to ensure the increase of the education quality. the truth and the other people's rights. le mulţumesc. here is the author's conception about: (1) the democracy within the educational environment. Taking into account both the specific of the management in the National Banatean College. fiindcă există! Exigencies of the Increase of Education Quality in the National Banatean College (Summary) The article expresses the school headmaster's conception regarding the reference points in the increase of the quality of education in the National Banatean College. Ele sunt puse în practică de un corp profesoral de cea mai înaltă ţinută. the teachers. From this perspective. Starting 2009-2010. one centered upon the simultaneous achievement of an education by means of both the correction and the valorization of the students' strong points. the author 19 . demni. în scopul de a forma tineri integri. mai ales. the parents and after all the local community in the sense of respecting the value. The main objective in the National Banatean College is educating the students. ceea ce este o garanţie a succesului pe care ni-l dorim. (5) the particularities of the educational influence that the National Banatean College has upon the school community and upon the one representing our students' families and environment. (4) the new dimensions of the national curriculum. Tuturor le mulţumesc pentru tenacitate. as suggested by the Romanian educational politics. promoting a healthy democracy. capabili să se adapteze eficient la o viaţă în permanentă schimbare. (3) the profile of the nowadays student's training. pentru disponibilitatea de a învăţa şi de a se schimba şi. pentru profesionalism. devotat şcolii şi copiilor - elevi. an educational system is going to be put in practice in the National Banatean College. nr. (2) the prior objectives she has settled. as well as the European values. that is principle-based. 5 / 2010 noastre.Anuarul de martie. 6. 3. upper secondary school.Anuarul de martie. 2. primary education. our own system of evaluation destined both to the students and the teachers. lower secondary school. at every school level. 20 . an internal system of training for all the teachers at every school level = a Life Long Learning program for all teachers from each level of teaching. 5. a system of education destined to each student (the EFE Programme - Education for Each). nr. 4. 7. because there are the followings: 1. 5 / 2010 states that our educational institution is a nine stars one. our own program destined to the students' pedagogic practical training. ediţie trilingvă (în valahă. dar în numărul 239. 2009 - 2010 : În mensualul Grupului de Reflectare şi de Informaţie Literară. şi recenta lucrare a d-lui prof. între altele.Anuarul de martie. dr. Inédit. nr. (din Belgia / La Hulpe). 237 / 2009 (p. Paul Van Melle recenzează (infra). Editura Aethicus. Intâiul Dadaism - Le Premier Dadaïsme - The First Dadaism (Timişoara. poetul şi eseistul Paul Van Melle. 30). din februarie 2010. nr. în franceză - tradusă de Eugenia Faur şi Dacian Bradua - şi în engleză - tâlmăcită de anglicista Gabriela Pachia). redactorul-şef. Ion Pachia Tatomirescu. 21 . 5 / 2010 ecouri interna[ionale din belgia. 2009): À tous mes échos - mieux que des essais par Paul Van Melle Tot în revista Inédit (Belgia / La Hulpe). 5 / 2010 a acordat cu generozitate două pagini poeţilor valahi. prof. 22 . n) la Colegiul Naţional Bănăţean din Timişoara.Anuarul de martie. Manolita Dragomir-Filimonescu şi prof. dr. nr. ambii angajaţi (încă din ultimul deceniu al mileniului al II-lea e. Ion Pachia Tatomirescu. "2006 / 2007 Edition". la pagina 226. şi Puta. Florica-Maria Puşcaş. biobibliografia doamnei directoare a Colegiului Naţional Bănăţean din Timişoara. Deirdre J. 5 / 2010 din STATELE UNITE ALE AMERICII. între Przybycien. 2006 - 2007: În "Great Women of the 21st Century" / "Mari femei din secolul al 21-lea". îşi află un binemeritat loc.Anuarul de martie. nr. Annie Chitimbwa Kamoto: 23 . valori europene. pp. volumul I. Craiova. Florica-Maria Puşcaş. 5 / 2010 din "VALORI ROMâNE{TI. Valori româneşti. 2008: Într-o recentă lucrare de popularizare a biobibliografiilor unor personalităţi de marcă din România. I. 2008. Editura „Crăiţa Sudului". nr. VALORI EUROPENE".Anuarul de martie. de Emil Lăzărescu. o prezenţă deosebit de interesantă este şi a doamnei directoare a Colegiului Naţional Bănăţean din Timişoara. prof. 415 - 418. ce poate fi oricând un „model" nu numai pentru tinerii cenebişti: 24 . nr. 5 / 2010 25 .Anuarul de martie. . a celebrei Enciclopedii Hübners Who is Who a personalităţilor din România : directoarea C. 2009: Trei reprezentanţi de marcă ai învăţământului şi culturii / cercetării. 1149) - 26 . din 2009. 5 / 2010 Ecouri din hübners who is who. sunt semnalaţi în ediţia a IV-a.Anuarul de martie. prof. B. Florica-Maria Puşcaş. N. (p. nr. ce funcţionează la Colegiul Naţional Bănăţean din Timişoara. şeful Cabinetului Metodic al C. Alexandru Tiberiu Moţ (p.. 5 / 2010 -. nr. N. 883) - 27 .Anuarul de martie. prof. B. Ion Pachia-Tatomirescu (p. nr. dr. 996) - 28 . 5 / 2010 - şi prof.Anuarul de martie. nr. 5 / 2010 MERIDIANE - 29 .Anuarul de martie. Dumnezeul celestelor armii...! Pline sunt cerurile şi pământul de-nălţarea gloriei Tale. Ţie. toţi îngerii. nr. Pe Tine. Doamne. 5 / 2010 DOI mari poe[i PELASGI (>valahi) de talie european~ din dacia: niceta remesianu {i aethicus donares (ister) Sfântul pelasg (> valah) Niceta Remesianu. aprox. Dumnezeule. H. Te lăudăm. Ţie cerurile şi toate puterile. portret în tuş de Patricia Pura. Armatele-albind ale martirilor...! Doar pe Tine Te mărturiseşte Biserica pe-ntregul pământ. Te lăudăm... (imn din orizontul anului 370 d. din Dacia (România). Sfânt. Te mărturisim. Droaia de vrednici prooroci. Pe Tine. 30 .) de Niceta REMESIANU Pe Tine. heruvimii. Ţie. Doar pe Tine Te laudă coruri de-apostoli. 340 - 416. tot pământul Te cinsteşte. pe Tine. Eterne-Părinte. serafimii.Anuarul de martie. ne-ncetat glăsuind: Sfânt. Dumnezeule. Sfânt. Domnul. binecuvântează moştenirea Ta. înalţă-l etern ! Zilnic. anul II. Miluieşte-ne. -ana). în ziua aceasta. Doamne. Duhul Sfânt. Doamne. n-ai strigat frica-n pântecul Fecioarei. Tu. datorată d-lui prof. în Dacia Sud-Dunăreană (episcopia sa cuprindea atât Dacia Aureliană cât şi provinciile Oltenia şi Banat din Dacia Nord -Dunăreană). Ion D. Te rugăm să vii-n ajutor fidelilor Tăi. dumnezeiască mână-dreaptă-ntru-slava Tatălui. 5 / 2010 Tată nesfârşitei înălţări. Doamne. sperat-am. răscumpăraţi cu nepreţuitul Tău sânge - Eternă glorie dăruieşte-le cum sfinţilor Tăi...! Poporul Tău. Lăudăm Numele-Ţi în vecii-vecilor...! Învredniceşte-ne. Tu.+ suf. 1 sq.. nr. la rubrica Lira din Cogaion. a fost publicată mai întâi în revista timişoreană Caietele Dacoromâniei. după cum nădăjduit-am în Tine - În Tine.-mpărat slavei. Întrupatul-în-Om întru mântuirea-i. Hristoase.-l mântuieşte. Pachia / Ion Pachia-Tatomirescu. spre-a nu mă tulbura în veac...! * (Traducere din latină în valahă: prof. Doamne.+ -Moesia. Diriguieşte-l. pe malul drept al Dunării. Tu. Biruitorul-din-Suliţa-Morţii. 3 / 22 martie - 21 iunie 1997. dr.. dr.Anuarul de martie. Fiul. p. Doamne. eşti Fiu. din Dacia orizontului anului 370 d. veşnicit Tată. când a fost înălţat în scaunul episcopal de la Remesiana / Romoesiana (< Roma. Te slăvim. H. după cum credem: Aşadar. Unu-Născutu-n-Adevărată-Cinstire. Versiunea de mai sus. al Tău har peste noi. Fie. fără păcat să ne păzim. deschis-ai credincioşilor poarta-mpărăţiei cerurilor. nr. Niceta Reme sianu. mereu apărător-mângâietorul...! Tu. Tu. Ion PACHIA TATOMIRESCU) ______ * Acest imn al întregii Creştinătăţi a fost zămislit de sfântul valah. Mare-Judecător veni-vei. Niceta REMESIANU 31 . miluieşte-ne. laudamus. Deum. laudamus.. confitemur. Te gloriosus apostolorum chorus. D. a se vedea. super nos quem ad modum speravimus in Te. Te. Dominus Deus sabaoth...! Pleni sunt caeli et terra maiestatis gloriae Tuae. Te martyrum candidatus laudat exercitus. In Te. Deum. Ion Pachia Tatomirescu. "Te. Dominum. îndeosebi. Tibi omnes angeli. Argumente „interne" privind paternitatea nicetianremesiană şi autohtonismul pelasgo-dacic / valahic al imnului întregii Creştinătăţi. Tu ad liberandum suscepturus hominem non horruisti virginis uterum. speravi non confundar in aeternum...! * _______ * Cf. Patrem immensae maiestatis. Te ergo quaesumus Tuis famulis subveni quos pretioso sanguine redemisti.) Te. nr.".. Miserere nostri Domine. sanctus. Sanctum quoque paraclitum Spiritum...! Tu rex gloriae Christe. Iudex crederis esse venturus. sanctus. miserere nostri! Fiat misericordia Tua. Tibi caeli et universae potestates. Pentru fidelitatea reproducerii textului latinesc. Venerandum Tuum verum unigentium Filium. Te per orbem terrarum sancta confitemur ecclesia. Aeterna cum sanctis Tuis gloria munerari...! Salvum populum Tuum Domine et benedic hereditati Tuae Et rege eos et extolle illos usque in aeternum! Per singulos dies benedicimus Te Et laudamus nomen Tuum in saeculum et in saeculum! Dignare Domine die isto sine peccato nos custodire. Nestor Vornicescu: Scrieri patristice în Biserica 32 . Tu ad dexteram Dei sedes in gloria Patris. Tibi cherubin et seraphin incessabili voce proclamant: Sanctus. Domine. 5 / 2010 Te. Tu Patris sempiternus es Filius. laudamus... (370 A. Tu devicto mortis aculeo aperuisti credentibus regna caelorum. Deum. Domine.Anuarul de martie. Te prophetarum laudabilis numerus. Te aeternum Patrem omnis terra veneratur. circulaţie. To Thee Cherubim and Seraphim ceaselessly do cry: Holy. p.) by Niceta REMESIANU We praise Thee. Thy true and wholesome Son. 3 - 4. the Heavens and all the Powers therein. 80 (extras din revista Mitropolia Olteniei. When Thou were the victor in the stake of death. O Christ. izvoare. Thou art the everlasting Son of the Father. The Father of infinite Majesty. Thou didst not cry in fear in the Virgin's womb. Holy: Lord God of Sabaoth...! Heaven and earth are full of the Majesty of Thy glory. Craiova. we acknowledge Thee to be the Lord. the Protector and the Comforter...! Thou art the King of Glory. teză de doctorat. When Thou tookest the human shape to redeem us. Also the Holy Spirit. O God. all the earth doth worship Thee. Everlasting Father. nr.Anuarul de martie. Thou didst open the Gate of the Skies' Kingdom to all believers...! Thou sittest at the right hand of God in the glory of the Father. The lofty company of the Apostles praise Thee. The goodly fellowship of the Prophets praise Thee. To Thee all Angels cry aloud. The white-robed army of Martyrs praise Thee...! The holy Church throughout all the world doth acknowledge Thee. 5 / 2010 Ortodoxă Română până în sec. D. XVII. worshipped by the Being. whom Thou hast redeemed with Thy precious blood - Make them to be numbered with Thy Saints in glory everlasting...! 33 . şi 5 - 6. O God... (In the horizon of the year 370 A. traduceri. 1 - 2. 1983. help Thy faithful followers. XXXV. Holy. 1983). nr. We believe that Thou shalt come to be our Judge: We therefore pray Thee. We Praise Thee. in Thee have I trusted.. Ion D. -ana). 1 sq. let me never be disturbed for ever...!* (English version by Gabriela PACHIA) _____ * This hymn of the whole Christianity was created by the Wallachian-Dacian saint. as our trust is in Thee - O Lord. we magnify Thee.. O Lord. in the horizon of the year 370 A. 21. Lead them and lift them up into eternity ! Day by day. Doctor of Philology. nr. is due to prof. 22 - June. let Thy grace lighten upon us. 3 / March. The above version. translated from the Latin into the Wallachian. 34 . O Lord. Niceta Remesianu / Niceta of Remesiana. Have mercy upon us.+ suf. in the section The Lyre of Cogaion. No. D. And we worship Thy Name to the end of times...! O Lord. in the South-Danubian Dacia (his bishopric included both Aurelian Dacia and the provinces of Oltenia and Banat from the North-Danubian Dacia). was first published in the review Caietele Dacoromâniei / Dacoromania's Notebook in Timişoara.Anuarul de martie. Year II. have mercy upon us.+ Moesia. p. Pachia / Ion Pachia-Tatomirescu. 1997. 5 / 2010 O Lord. bestow on us the worthiness to keep us this day without sin. redeem Thy people and bless Thine heritage. when he ascended to the episcopate at Remesiana / Romoesiana (< Roma. Anuarul de martie. aprox. autorul Cosmografiei. pe Muntele Chelion. imploră Dumnezeul de-toate-protector. primul european ce descoperă America. dacă se năpustesc în el numai şerpi şi fiare...! Vai de locuitorii lumii. poetul. şi înalţă altare. şi. primul european ce face ocolul lumii cu 1057 de ani înaintea lui Magellan - portret în tuş de Patricia Pura. H. Alexandru Macedon la Muntele Chelion... (poem din orizontul anului 466 d. nr.) de Aethicus DONARES (ISTER) Vai de pământul roditor şi purtător de miere. exploratorul valaho-dac. dacă fiarele-ar începe să-nvingă...! Şi geme. 5 / 2010 Filosoful. 421 - 500. 35 . Aethicus Donares (Ister). spre-a fi ferit de răzbunarea sufletelor de duşmani sacrificaţi - şi psalmul său către Dumnezeu străluceşte în mare artă. întreg dienocul. şi porţi. munţi dănţuitori şi coline ţipătoare s-apropie într-un mare elan cam până la o sută optzeci şi cinci de metri. şi-o aşează-n mijlocul acestor labile tărâmuri. să ştie vocea ta şi crestele stâncilor.-n trena vălurindă a munţilor. nr. şi s-aud cuvintele preotului-judecător: Ridică-te cu forţa mărturiei în faţa munţilor şi colinelor. considerând că-i uşoară această întreprindere. 5 / 2010 Mai marea mişcare a pământului în această zonă alpină este dinainte în puterea Dumnezeului cum niciodată până-acum nu se vede ori aude. şi-i ameninţă pe ei şi pe întregul lor neam. strânge la un loc toată armata regatului său. şi temeliile puternice ale pământului - toate s-audă judecata Domnului...! Într-adevăr. 36 . aici. dintr-ale lumii hotare. adună la un loc mai multă aramă prefăcută în diverse-obiecte şi topeşte coloane de o uimitoare mărime. şi druguri. Şi marele conducător.Anuarul de martie. până dincolo de mare. în mijlocul acvilonului. şi case. între coline. într-un an şi patru luni. şi-i închide-n ţarc. ordonând un referendum. Alexandru cel Mare. şi convine asupra unui principiu de pace care să fie nelipsit din toate tratatele de alianţă: mistreţul de jertfă pentru zeii locurilor. şi se-adună munţii în faţa munţilor. D. unde scris-am cele de mai sus.* ____________ * Traducere din latină în valahă de prof. şi le-aduce.) Vae terra fructifera ac melliflua. Ion Pachia Tatomirescu. 5 / 2010 şi ridică porţi. si ingruerint in ea tot serpentes et bestiae...! Vae habitatores orbis. nr. nici în această insulă. dr. cum istae coeperint triumphare...! Ingemuitque aedificavitque aras in monte Chelion immolatisque hostiis deo deprecatusque est tota die ac nocte dei consilium et misericordiam quaerens invenitque artem magnam. şi druguri de-o impresionantă mărime. Aethicus DONARES (ISTER) Alexander Magnus in Monte Chelion... (466 A. şi le-acoperă cu smoală necunoscută nici în lumea pământurilor şi mărilor. 37 . şi case. Praecurrente potentiam dei adfuit terrae motus magnus in montana illa. qualis antea numquam fuerat visus neque auditus.Anuarul de martie. Anuarul de martie. audiant montes iudicium Domini et fortia fundamenta terrae. reliquo vero exercitu in ipsa latibula montium inter colles collocavit et fecit cum eis placitum quasi ad pacem foedera sociare ferentesque porcum in diis eorum. Faciens itaque consilium salubre princeps magnus et congregans cunctum exercitum regni sui a finibus orbis terranum medium eorum stabilivit iuxta utroque mare. quia magno impetu proximaverunt se montes iste usque stadium unum. Quod pro nihilo ducens Alexander Magnus quasi subdolum congregavit aes plurimum et fudit colomnas mirae magnitudinis et portas et limina et seras et minans minavit eos et omnem subolem eorum et inclusit eos ad ubera aquilonis in anno uno et mensibus quattuor erexitque portas et limina et serracula mirae magnitudinis et induxit ac linivit eas 38 . nr. contende iudicium adversus montes et audiant colles vocem tuam. 5 / 2010 et convenerunt montes adversus montes vat(icini)um prophetae auditum: Surge. Hinc enim montes commovebuntur et colles clamabunt. prin lucrarea fundamentală. H. apoi în web-revista Agero (din Stuttgart - cf. după cum se observă mai sus. 5 / 2010 assincitum bitumen incognitum in orbe terranum nisi in insolam. Aethicus Donares (Ister). * ___________ * Textul latinesc de mai sus se află editat după toate rigorile filologice în Die Kosmographie des Aethicus. 39 . pentru un mai mare circuit chiar de filosofulexplorator.Anuarul de martie. tălmăcită din pelasgo-dacă / valaho-dacă în latina imperial-romană a secolului al V-lea d. s-a transmis până în zilele noastre „neal terat". H. München. Monumenta Germaniae Historica. H.de). barbar-amputată. 2009. Ion Pachia Tatomirescu. făcând ocolul Pământului cu 1057 de ani înaintea lui Magellan. agerostuttgart. de benedictinul Ieronim de Freising-Bavaria. Cosmografia. 17 - 84. de prof. de Aethicus Donares (Ister). distinsul Receptor este invitat şi la lectura studiului introductiv. pp. ediţia Otto Prinz. Filosoful / exploratorul pelasgo-dac. http://www. fost -a cumplit-„abreviată" / „cenzurată". 138 - 140. Poemul Alexander Magnus in monte Chelion.... primul european care descoperă America. Timişoara. pe la anul 763 d. datându-se în orizontul anului 466 d. dr. unde superius scripsimus.. Cu privire la viaţa şi opera acestui Cavaler al Zalmoxianismului. din păcate. nr. lucrare care. publicat mai întâi în Cosmografii de martie - antologie din creaţiile membrilor Cenaclului Aethicus (1990 - 2009). Editura Aethicus. 1993. pp. wretched world's inhabitants. poet. when beasts grow into vanquishers...! And the conqueror moans and builds altars.Anuarul de martie. c. 5 / 2010 The Wallachian-Dacian philosopher. and explorer Aethicus Donares (Ister). the Almighty Protector. most unfortunate fertile land. to be guarded against the revenge of the souls of the immolated enemies - and his psalms to God beams exquisite mastery. nr.) by Aethicus DONARES (ISTER) Alas. entreats God. the first European who discovered America. the most mellifluous. on Mount Chelion. Alexander the Great of Macedon at Mount Chelion... (poem from the horizon of the year 466 A. 40 . author of Cosmografia / Cosmography. the first European who made the tour of the world 1057 years before Magellan - collage by Floriana Pachia and Liviu Curtuzan. when snakes and beasts plunder and loot it...! Alas. and the whole daynight. 421 - 500. D. and agrees on a peace principle not to be missed from any alliance treaty: the sacrificial wild boar for the local gods. gathers piles of copper. from far beyond the sea. and let the Earth's strong foundations - let them all listen to God's judgment...!" Indeed. congregates the army from his whole empire. from the world's boundaries. And the great leader. wrought in miscellaneous objects. and the words of the judge-priest are heard. Alexandru the Great. among hills. and mountains gather in front of mountains. thinking the task undemanding. and forges gates 41 . and smelts them. over the mountains' undulating train. and settles it down in the middle of these unstable realms. forges them into astonishingly high columns and gates and houses and bars and threatens the natives and their kind and encloses them in the middle of the aquilon. ordering a referendum. 5 / 2010 The intense movement of earth in this alpine area is foreordained from God's power which is never seen or heard from the beginnings of time. shaking crenellated mountains and clamorous hills ardurously totter and draw closer at about one hundred and eighty-five metres. nr. let your voice be heard loud by mountain peaks. in this area.Anuarul de martie. within a year and four months. "Rise with the force of your acknowledgement in front of the mountains and hills. the Otto Prinz edition. 5 / 2010 and houses. by the Benedictine monk Hieronymus of Freising-Bavaria. our distinguished reader is kindly invited to read the introductory study. obeying philological rigour. D. around 763 / 764 A.agero-stuttgart. the work being - unfortunately - ferociously "abbreviated" / "censored".. Filosoful / exploratorul pelasgo-dac. Timişoara. by Aethicus Donares (Ister). has been transmitted "unalteredly" until today. Cosmografia / Cosmography. http://www. in Die Kosmographie des Aethicus. pp. 2009. translated from the Pelasgo-Dacian / Wallachian-Dacian into the imperial Roman Latin of the 5th century A. later published in the web-review Agero (in Stuttgart - cf. as seen above. by prof. Aethicus Donares (Ister).Anuarul de martie. primul european care descoperă America. in order to enjoy better knowledge. 42 . D. barbarously amputated. Monumenta Germaniae Historica. by explorer-philosopher himself.* (English version by Gabriela PACHIA) ___________ * The Latin text above was published. the First European who Discovered America. D. făcând ocolul Pământului cu 1057 de ani înaintea lui Magellan / The Pelasgo-Dacian Philosopher / Explorer. Aethicus Donares (Ister). Ion Pachia Tatomirescu. Doctor of Philology. As far as the life and work of this Knight of Zalmoxianism. and astonishingly long bars. by means of the fundamental work. Touring the Earth 1057 Years before Magellan. nr. 138 - 140. München / Munich. 1993. The poem Alexander Magnus in monte Chelion..... 17 - 84. first published in Cosmografii de martie / The March Cosmographies - an anthology including the poetical work of the Aethicus Literary Circle (1990 - 2009). pp. and brings them and covers them in pitch known neither on the land and sea nor on this island where I wrote the above lines. dating from the horizon of the year 466 A.de). Aethicus Publishing House. Giurgeni. Drobeta Turnu Severin. Bucureşti. pe volumul de versuri. pe volumul de poeme Stare de ţăndări. 14 XII. Indescifr. Rigori şi zboruri.. 2009: "Distinsului profesor-poet. 5 / 2010 AUTOGRAF Emil CHIRIŢĂ. consideraţiile şi prietenia lui Ioan Baba / Indescifr. 2009. Editura Prier. Timişoara. 43 . Chiriţă". Ion Pachia Tatomirescu. Ioan BABA.Anuarul de martie. nr. Editura Amurg Sentimental. / E. în semn de aleasă preţuire. 2008: "Dragului meu Ion Pachia Tatomirescu şi Doamnei Gabriela. 16 septembrie 2009". Editura Eubeea. 44 .Anuarul de martie. 5 / 2010 Nina CERANU. Multe mulţumiri ! Lucian Hetco. 09. T. Timişoara. cu drag. Ploieşti. 2009: "Domnului profesor Pachia. nr. Heidi n-a văzut Roma Termini. pe volumul de însemnări de călătorie. Germania. Nina C. cu admiraţie şi sinceră preţuire. P. pe volumul Despre criză şi morală.. haiduc de cuvinte mari. 2009". călătoriile mele. Lucian HETCO. 16. 2009: "Fratelui I. Editura Karta-Graphic. 2009". Göppingen. Timişoara. Editura Augusta. Novembre 2009". 5 / 2010 Jean-Paul MESTAS. nr. Saint Estève. A. pe volumul de studii. pe volumul de poeme. Indescifr. / Jean-Paul Mestas. 21 III 2010. 2009: "Pour le Professeur Ion Pachia Tatomirescu avec toute mon amitié sensible à ses regards. Ailleurs le temps expire.... Cu prietenie. Les Presses Littéraires. Rachieru" 45 . Eminescu după Eminescu. Adrian Dinu RACHIERU. 2009: "Domnului Ion Pachia Tatomirescu şi Doamnei Sale - acest „botez" eminescoogic.Anuarul de martie. eseuri şi articole. 5 / 2010 Cronica revistelor de cultur~ / literatur~ de Ion Pachia Tatomirescu Revista trimestrială a Societăţii Poeţilor Francezi. 2009. George Sand sau pasiunea controlată. Basarab Nicolescu (Stéphane 46 . 49. Damian (Mersul îndărăt - posteritatea lui Marin Preda). Dan Culcer (Rezistenţă şi Reconstrucţie). se prezintă şi pe anul 2007 Societatea Culturală Româno-Germană „Apoziţia". semnate de Grigore Arbore Popescu (Fischer von Erlach şi eternizarea gloriei trecutului). Chantal Gode-Victor ş. cu celălalt plângând...). Barocul şi poezia. ce îşi are sediul la Paris. Philippe Nollet. de Jean Noël Cordier. de Maggy de Coster. îşi etalează - în cele 24 de pagini (B-5). nr. S. a. Gelu Ionescu (Cu un ochi râzând. cu texte şi iconografie excelente. poeme notabile semnează Pierre Guerande. martor al vremii sale. Poezia. Cu un solid anuar bilingv (în germană / franceză şi în valahă).Anuarul de martie. Agora (L'Agora). cronica literară este susţinută de Emmanuel Mahieu-Duchâtel. de Claudie Lecoeur. din München. Roger Dutillac. chip ascuns al invizibilului. ilustrată color - un interesant şi dens material estetico-literar: Poetul. Ioana Herbert (Autoportretul lui Albrecht Dürer din anul 1500 de la Pinacoteca Veche din München). Hans Bergel (Întoarcerea lui Ulise). Apoziţia (de 440 de pagini A-5). George Banu (De la „moartea copilului" la „uciderea copilului"). pe hârtie cerată. Laurent Portelli. octombrie - noiembrie - decembrie. nr. se remarcă numeroase şi excelente studii. După „deschiderea" in memoriam Oskar Pastior şi Georg Scherg. de Vital Heurtebize. reîntâlnim - cu mare bucurie anti-criză şi antiguvernoidal-hâhâită. Matei Călinescu. când ceasul din turn / îşi face rondul de noapte cu soldaţii lui prin camera mea. a. Sebastian Popescu. Laguna Stadt. Paul Pfennings. din albastru. Werner Söllner. nr. a. Laguna Bäume. semnăturile aceluiaşi grup estetic de valoare şi de referinţă europeană: Mihai Şora. / care îmi leagă rănile cu mângâierile ei şi mă ceartă cu lacrima. Victor Hagea. Dinu Flămând. Maria Ionela Schuler ş. Ion Vianu ş. / Uneori desluşesc printre ei glasurile mamei care mă cheamă / din depărtarea grădinii. George Banu. Grigore Arbore Popescu. San Marco Charon. Grafică şi ilustraţii reprezentând tablouri în competiţie valorică de anvergură europeană poartă semnături de Radu-Anton Maier (Donna Blue. Gelu Ionescu. Săsărman ş. scris de directorul revistei. Franz Hodjak (Vizite). fireşte. cu o nesperată şi nestăvilită resurecţie de ghiocei într-o nebănuit-europeană rezistenţă împotriva căderii României în manelism - încă un veritabil poem de nobleţe. / Cei plecaţi aleargă toată noaptea prin mine. Glasurile mamei. Johann Lippet. Luminiţa Suse. În numărul Apoziţiei din anul 2008 întâlnim. marele poet contemporan. februarie 2010. la volumul Di47 . Andrei Fischof. o cronică „interioară". a. În Cafeneaua literară (Piteşti). Dinu Ianculescu. 5 / 2010 Lupasco şi lumea artei). Richard Wagner. Liviu Ioan Stoiciu şi nostalgia normalităţii. Pavel Chihaia (Hotarul de nisip - fragment de roman). Geo Goidaci. nr. Vilrgil Diaconu: "Totul începe înspre seară. Alterata etc. Dieter Schlesak. / Ceasul din turn mă urmăreşte cu soldaţii lui. Pavel Chihaia. Peter Motzan (Nobleţe intelectuală şi nestrămutată cinste). Mai reţinem din acest număr: un portret în peniţă. de Florentin Popescu. anul VII. / Prin sufletul uitat deschis. Versuri sub aleasa pecete a modernităţii publică Dan Dănilă. 2 / 77. a. Peter Motzan. Gh. Cornel Cazacu. William Totok ş. Ion Dumitru. un roman). semnată de Adrian Dinu Rachieru. Proza la înalte cote estetico-literare este reprezentată de Carmen Francesca Banciu (Polen şi diamante). Johann Lippet (Cronică sătească.). cu întunericul...". Dan Platon. Laguna Arcade. Andrei Zanca ş. Laurenţiu Orăşanu. Constantin Virgil Negoiţă (Mesia).Anuarul de martie. Ceasornicul. a. Franz Hodjak. corbii poetului Tradem.... de Constantin M. anul IX. Lamura. Raymonde Laborde. reţinându-se în rândul prim: Suzanne Blanc. nr. Robert Lafitte-Housat. de Ovidiu Ghidirmic. Jean Marc Jon. Poemul scurt - porunca. Florence Digne. Le Cœur en poésie. Roua - din Urna Cerului. Popa. Noul triunghi. Roselyne Morandi. ca şi-n politică. Elisabeth Jacques-Alfonsi. Marie-Rose Delavay. André Masson. 10-1112 (96-97-98). Elvire Marouard. Marie Eugénie Viau. a. de Serge Muscat -. octombrie-noiembrie-decembrie. Cinci pe un balansoar... epic. Charles Vermont. Anne Godo. Saut à l'élastique dans le vide contemporain (Săritura corzii cauciucate în vidul contemporan). Cu eseuri. Catherine Grange-Roussel. Michel Doucet. Jean-Claude Collas. Georges-Marie Viry ş. de Maria-Elena Cuşnir. prilej cu care şi noi îi urăm. a poeţilor fără frontiere. comme en religion et en politique (Inima în poezie ca şi-n religie. din toată inima pandură de la piramida „şeasă" a Timişoarei: La cei mai mulţi ani fericiţi în Dacia Nemuritoare a Poemului...! Revista artelor / literelor. de Tudor Nedelcea. de Gilbert Suzanne. îşi lansează în spaţiul cosmic al poemului o pleiadă de condeie de argint (şi din alte metale).Anuarul de martie. din Orange-Franţa. după ce îşi arată corola unor interesante eseuri „în floare de seară" - Le Poète et la Femme (Poetul şi Femeia). 211 / august - septembrie. Aethicus Donares (Ister) - primul european 48 . şapte poeme (Ajuns din urmă. studii şi articole de înaltă calitate îşi întâmpină receptorii şi bogat-ilustrata revistă europeană pentru cultură şi educaţie de la Craiova. Janine Ulmet. Ilarie Hinoveanu - 75. Philippe Provenzano. nr. Ah. dintre numeroasele nume. de Vital Heurtebize. Michel Santune. 2009. 5 / 2010 alog cu umbra mea. Camille Palfer-Sollier. Vasele mâniei şi Vasele îndurării) semnate de Octavian Doclin la cea de-a 65-a ocolire a Soarelui. nr. 2009: Academia Română şi începutul editării publicisticii eminesciene. L'Etrave. de Marian Barbu. Poruncile. de Ştefan Ştefănescu. Lumina. 7 - 8 . anul LXII. de Adrian-Florin Buşu. Ion Pachia Tatomirescu ("Însuşirea de nume / „semnificanţi" în direct-proporţionalitate cu capacitatea de a suporta durerea din „semnificaţi"". 2010. Proiect transfrontalier. Şi în acest număr semnează Ioan Baba. anul XV. de Gabriela Rusu-Păsărin. 5 / 2010 care descoperă America. 1 / ianuarie - martie. nr. directorul divin-inspiratei publicaţii de dincolo de Atlantic. Slavco Almăjan ("Cum să scoţi casa din curte - piesă radiofonică". se deschide cu un foarte interesant articol teologal de fond. Bănia în Ţara Românească (II). univ.Anuarul de martie. Revista trimestrială new-york-eză de spiritualitate şi cultură românească. acordat redactorului-şef al "Luminii"). a prozei şi eseisticii. prof. artă şi cultură transfrontalieră din Panciova / Novi Sad. 49 . Ana Blandiana (poeme şi un interviu interesant. poeme) şi Matija Bećković ("Vera Pavladoljska" - tâlmăcire în limba valahă de Ivo Muncian). încântă receptorul şi de această dată prin ţinuta (tipo)grafică excepţională. de Valeriu Grama. 2009. făcând ocolul Pământului cu 1057 de ani înaintea lui Magellan (II). Cule din Dolj. Genius irritabile vatum. Revista de literatură. Raša Kominac Radoslav ("Moja žena Stiv Martin" / "Soţia mea Steve Martin" - povestire - versiunea românească de Vasa Barbu). Lumină Lină / Gracious Light. Alexandru Firescu - aura unui mare boier al Craiovei. Ileana Ursu ("plus... Zece". poeme). cronică literară la volumul "Cotidiana poetică" de Ratcu Golesîn). de George Obrocea. nr. Intrarea în Ierusalim. Originea culelor. de Iancu Atanasescu. a interviurilor etc. prin înalta calitate a poeziei. de pr. Theodor Damian. de Ion Pachia Tatomirescu. dr. nr. numărul 1. Cluj-Napoca. de Mihail Mihalcu şi Mihaela Leonida. 5 / 2010 articol ce - pus sub un motto din Matei. univ. La Udine. Opoziţii sau interferenţe culturale între Occidentul şi Răsăritul european?. Nicolae Petre Vrânceanu. Românii din jurul României în imagini. Editura Prometeu. Radu Ilaş. Editura Eikon. Ioan N. Menţionăm şi poeţii de marcă publicaţi în acest număr: Liviu Pendefunda. 3. între Hristos. Dan Brudaşcu: Terorism cultural-literar românesc postdecembrist. Rubrica de Studii este susţinută de drd. ce semnează şi articolul-program. Un alt 50 . dr. Binecuvântat este cel ce vine în numele Domnului (21.Anuarul de martie. La rubrica Atitudini culturale. Divinitate (Iisus Hristos) - Mulţime. 4. o publicaţie bilingvă cu caracter preponderent cultural şi cu apariţie bimensilă. 9) - abordează o problemă foarte adâncă de psihosociologia mulţimilor / neamurilor (popoarelor). dar la rubrica Evocări. Conţinutul termenilor cultură. Mirela Corina Chindea. a. 2008) şi de Şerban Chelariu (ce se ocupă de cartea Din tainele iconarilor români de altădată. de pr. a apărut gazeta diasporei româneşti din Italia. sub incitantul titlu-interogaţie. şi. noiembrie 2009. cultură materială. Autoritate - Mulţime. anul I. Const. ne permite a descoperi o admirabilă tetradă argumentativ-enunţiativă: 1. acelaşi autor semnează mai la vale. Miu. Stelian Gomboş ce glosează cu deosebit farmec Despre omul de azi din Biserică. La rubrica Eseu. 2. cultură spiritu ală. nr. Millennium. dr. Cristina Prisăcaru-Şoptelea. Roşca. bimembrându-se. având ca redactor-şef pe pe distinsa doamnă profesoară. Valorile spaţiului cultural occidental şi raporturile interculturale. univ. existenţialism şi secularizare. Interferenţe cultural-materiale între Occidentul şi Răsăritul european. de prof. şi Eminescu iubea „Lumnă lină".... încă un articol foarte interesant: Vârsta de aur a Clujului cultural românesc. dr. Interferenţe cultural-spirituale între Occidentul şi Răsăritul european. dr. Stelian Platon ş. Rubrica Eminesciana înmănunchează două eseuri de marcă: Spiritualitatea geto-dacă în "Memento mori". dinspre raportul profan. Chişinău. dinspre raportul sacru. din care spicuim: "Millennium: un nou ziar în Italia. notabilă este şi contribuţia d-lui prof. 2009). Cronica literară este semnată de Zamfira Mihail (ce pune sub lentila analizei cartea lui Vasile Şoimaru. prof. pe de altă parte. pe de o parte. rezultatul unei iniţiative a membrilor Asociaţiei Naţionale „Europa" de la Udine. fie ele şi „cordiale". Din cuprinsul gazetei Millennium (Udine-Italia. "Ne aducem aminte de Ramiro Ortiz?". În acest sens dorim să contribuim la formarea unei alte opinii despre noi ca neam. autorităţi italiene.. stârneşte interes o altă serie de articole: "La Udine se pun bazele unei biblioteci româneşti".. nr. dar şi să faciliteze şi să susţină întâlnirile dintre cele două culturi. Discursuri. [...] Şi uit de oboseală. existenţa noastră e pecetluită să fie împreună.. Fiindcă au o singură inimă România mea şi Basarabia. videoconferinţe. să găsesc toate acele argumente. Singurul. 3. "Taxele aeroportuare vor scădea de la 1 ianuarie 2010". dacă nu altfel. nr. Cum probabil niciunul dintre noi nu mai crede. cea din anul acesta. reţinem: "Fonduri UE - bani europeni pentru ideile tale". "Migrantes (storie di immigranti)". proprii. Italia. ianuarie 2010) atrage atenţia printr-o altă suită de articole incitante. organizat în Italia şi legat de literatura pentru copii. Şi consulul nostru. "Mânăstirile din nordul Moldovei". "Nevoia de... România". atunci sigur prin elementul cel mai impor- 51 . "Telejurnal în limba română la postul Rete7 din Torino". 5 / 2010 fel de ziar. Cultura mea îşi găseşte încetişor locul între celelalte. S-a făcut şi premierea. mai întâi din Italia. să creăm o imagine pozitivă despre români şi despre România. anul I. 2. anul I. decembrie 2009). "Despre OMUL frumos cu Dan Puric la Nürnberg". S-a încheiat ediţia a III-a a Concursului Internaţional „Estroverso". şi mă bucur: limba noastră a fost în concurs. să fie inclusă şi Republica Moldova. Rolul noii publicaţii? Să ofere cititorilor o perspectivă mai amplă asupra vieţii culturale româneşti din diaspora. Daniela Dobre. [...] Scopul ziarului? Să coaguleze în jurul său intelectualitatea din diaspora. toate acele cuvinte pentru ca în ediţia a IV-a.. "Concursul internaţional Estroverso". [...] Caracteristica fundamentală a foii o constituie promovarea ideii de intercultură. .Anuarul de martie. decât ceea ce ne dezbină. În „editorialul „Estroverso" sau cum să priveşti spre Est.". Nu al polemicilor. pe primul loc la achiziţionarea unei locuinţe în Italia" etc. Şi inima ei e cumva şi în mine. nr. ca să-l parafrazez pe regretatul Octavian Paler. un interviu acordat de senatorul Viorel Badea etc. [...] A fost foarte multă muncă şi foarte multă răspundere. Din cuprinsul primului număr al acestei publicaţii. „Dezrădăcinatul" face să reverbereze profund o anume tainică Fiinţă şi o irepresibilă Conştiinţă Naţională Valahă: "Ianuarie 2010. Prin urmare Millennium îşi propune să conserve şi să protejeze valorile culturale autentice. de altfel. Şi mă cuprinde o asemenea fericire încât îmi propun să fac orice. Al treilea număr al publicaţiei Millennium (Udine. de tot. "Românii. de micile neplăceri birocratice. plecând de la premisa că e mai puternic ceea ce ne leagă. "Premiul Nobel pentru Literatură 2009". să intermedieze cunoaşterea reciprocă. ci doar cu o altfel de abordare a fenomenului românesc din Italia. cu tot ceea ce înseamnă acest demers. de Mirela Corina Chindea. acum peste 70 de ani. Îl opresc cei peste 20 de elevi ai mei basarabeni de la liceul Calvi.. şi ar fi destul. elevii mei basarabeni şi eu însămi avem ceva comun: savoarea limbii române. Reglementarea relaţiilor de muncă etc. în Basarabia. istorie a madelainei lui Proust. Viorel Nicula (director). din articolul de fond (scris de Simona Botezan). evidenţiem. mai întâi. îmi dau seama că am lăsat ceva neîncheiat. graţie unor valahi autentici. ca în celebra. Le datorez măcar atât buneilor din Chişinău ! E un semn tardiv că nu i-am uitat. Şi timpul se opreşte din nou. Iar tristeţea cu care vorbeau despre casa şi avutul lăsat să se prăpădească acolo. liber. 5 / 2010 tant. cu demnă coloană vertebral-brâncuşiană prin lume. n-am putut-o uita nicidecum.. e. februarie 2010).. într-un gest ce-i spune timpului să se oprească...ori când încă mai pregătim. deşi au trecut zeci de ani de-atunci. în prezenţa cuplului prezidenţial Barack şi Michelle Obama. Există în al treilea număr al publicaţiei Millennium şi alte articole înalt profesionalism: Anul „Grigore Vieru". Şi tot mai rar clipa s-a oprit pentru noi. Insă Patria e Limba Română. cea mai cunoscută divă americancă de culoare a fost omagiată pentru performanţele sale artistice de excepţie.... prof. Apoi. Populaţii istorice româneşti în Balcani. nr. înaintea unei despărţiri ne reaşezăm o clipă pe scaune.. Dreptul de a-şi savura propria limbă şi de-a comunica. pentru că buneii. din Chişinău şi din Cahul şi la fel românilor din Odesa ceva: recunoaşterea. cu data gravată 1865 şi cu stema ţaristă de atunci. că n-am uitat povestea despre aventura lor de oameni cu şcoală fugiţi din calea armatei roşii cu puţinul pe care l-au putut salva într-un marfar. Şi nu i-am uitat fiindcă obiceiurile moştenite de la ei le păstrăm şi astăzi când. în Patria cuvintelor. Băciuţ. Kennedy Center din Washington a sărbatorit-o pe Grace Bumbry. de N.. dr. că datorez celor din Bălţi. Din revista Mioriţa USA (anul IV.. din Ungheni.Anuarul de martie. 35. Pe scenă au apărut cântăreţi şi 52 .. că nu-mi pot şterge din memorie o amintire.. limba. ceaiul în samovoarul imens. Nu e ceva concret şi totuşi. bătut în argint.".. deacum. a. Astea. nr.. iarna. Nu se poate exprima în cuvinte ce anume mă determină să lupt pentru Basarabia. Figura emblematică a Operei. O şcoală italiană. Au trecut atât de mulţi ani. de Andrei Petrovici. faptul că soprana Angela Gheorghiu (în fotografie) a concertat la Kennedy Center pentru Barack si Michelle Obama: "Recent. Padova 2010. eu şi fiica mea. Marius Petraru (redactor-şef) ş. care apare în Statele Unite ale Americii (în Sacramento-California). Şi alte articole din Mioriţa USA reţin atenţia Distinsului Receptor Valah de la Oceanul Pacific: "Inundaţii şi vreme rea în „Însorita Arizona"". spunem tare şi răspicat că suntem din România. de Ion Agrigoroaiei (profesor doctor la Universitatea Al. de-a lungul timpului. talent şi o voce de înger. a ascultat de câteva ori banda de magnetofon ce conţinea înregistrarea acestei convorbiri pe care Iliescu. Suntem priviţi ca veritabili cetăţeni ai Uniunii Europene şi în calitate de europeni suntem respectaţi şi trataţi în consecinţă. Interpretarea de excepţie a sopranei noastre aduce un plus substanţial la imaginea României în Statele Unite ale Americii şi în percepţia americanilor faţă de valorile noastre artistice. Prezenţa Angelei Gheorghiu la un asemenea eveniment. "Nevoia de Eminescu" . [...] Angela Gheorghiu a fost invitată pe scenă de Aretha Franklin şi a interpretat o arie din opera Tosca. Ceauşescu l-a păstrat însă membru supleant al Comitetului Politic Executiv. pe continentul american. foarte multi români - unii prin calităţile lor artistice de exceptie. talentată şi inteligentă. 5 / 2010 actori renumiţi. M. M. Cuza din Iaşi) şi Marius Petraru (redactor-şef al Mioritei USA. Despre Angela Gheorghiu. În Constituţia SUA există un pasaj dedicat diversităţii culturale ca sursă de inspiraţie şi motor al ascensiunii artistice americane. de Ion Mihai Pacepa. The Washington Post şi Wall Street Jurnal scriu că este o femeie perfectă - frumoasă. 0920/A să-l ţină pe Iliescu în continuă 53 . 0920/A că sovieticul ce l-a contact pe Ion Iliescu venise în România să recruteze aderenţi pentru o lovitură de stat în România.Anuarul de martie. Dumnezeu i-a dăruit o sensibilitate aparte. ne onorează în calitate de conaţionali. într-o companie extrem de selectă. La scurt timp după aceasta. La crearea acestei imagini pozitive au contribuit. Spre deosebire de unele ţări europene în care românii se ruşinează de originea lor. profesor doctor la California State University Sacramento). alţii prin cunoştinţele lor profesionale excelente. nu i-o raportase. dar a ordonat U. cântăreaţa de operă Grace Bumbry.". bineînţeles. Pentru a nu irita Moscova. reproducem câteva fraze esenţiale pentru distinşii noştri receptori: "Ceauşescu. printre care şi soprana Angela Gheorghiu. Din acet uimitor articol semnat de celebrul Ion Mihai Pacepa. Ceauşescu l-a îndepărtat pe Iliescu din anturajul său apropiat. aici. de Alina Jar. I. "E impul ca România să rupă tăcerea". "Situaţia României în preajma şi în timpul celui de-al II-lea Război Mondial şi Drama Refugiatilor Polonezi în Romania". nr. numindu-l secretar al unui comitet judeţean de partid*. de Octavian Curpaş. care ştia de la U. aria favorită a sărbatoritei. primită cu viu interes în Occident. (4) informarea permanentă a Moscovei asupra stadiului 54 . generalii Victor Stănculescu şi Mihai Chiţac. (2) crearea unui Front al Salvării Naţionale - care figura şi în planurile Kremlinului pentru instalarea de guverne pro-sovietice în Grecia şi Spania. M. Planul Dnestr a fost declanşat în august 1969 când Ceauşescu a invitat în România. (După ce am părasit România. 0110 şi a fost condusă de generalul Victor Neculicioiu. care a apărut la sfârşitul lui decembrie 1989. Primele indicaţii că revolta populară din decembrie 1989 a fost furată de comunişti educaţi la Moscova au fost continuate în articolul jurnalistului francez Kosta Christitch intitulat „Mâna Moscovei". 1993). fără acordul Moscovei.) [...] La 22 decembrie 1989. (3) atragerea simpatiei internaţionale prin lansarea zvonului că zeci de mii de oameni au fost ucişi de terorişti străini veniţi în ajutorul lui Ceauşescu. La 23 decembrie Iliescu a anunţat că Ceauşescu a fost arestat. Potrivit acestei cărţi. ar fi acţionat pe baza indicaţiilor primite de la Moscova prin GRU (serviciul sovietic de informaţii militare). Lansarea operaţiei Dnestr a fost precedată de anularea de către Moscova a vizitei pe care Brejnev şi Kosâghin urmau să o facă în România în 1969. M. Redau pe scurt aceste similarităţi.Anuarul de martie. în mai 1990. nr. între planurile Kremlinului pentru înlocuirea lui Ceauşescu şi evenimentele din decembrie 1989. În ziua de Crăciun televiziunea română a informat însă că Nicolae şi Elena Ceauşescu fuseseră condamnaţi la moarte şi executaţi. M. În cartea Moştenirea Kremlinului (Bucureşti. pentru a studia „revoluţia" română. al cărui conţinut l-am cunoscut până în iulie 1978. Ion Ilici Iliescu s-a proclamat preşedinte al unui Comitet Provizoriu pentru Unitate Naţională creat ad-hoc. a venit în România împreună cu jurnalistul Olivier Weber. care deocamdată pierduse alegerile şi era ostracizat de Kremlin. Editura Venus. am descris similitudinile dintre evenimentele din decembrie 1989 şi planul sovietic Dnestr pentru înlocuirea lui Ceauşescu cu un comunist mai docil Kremlinului - plan pe care l-am cunoscut în anii când am avut în subordine U. deoarece mărturii ulterioare ale unui înalt ofiţer de Securitate prezintă alte asemănări. 0920/A. după ce Ceauşescu a abandonat sediul Comitetului Central. scrisă de francezul Radu Portocală care. 5 / 2010 supraveghere. Planul Dnestr. care au avut un rol crucial în evenimentele din decembrie 1989. şi un purtător de cuvânt al său a asigurat România că tiranul va fi judecat public. în revista Le Point. extrem de relevante. a avut cinci prevederi de bază: (1) preluarea conducerii Armatei şi Securităţii de către un înalt ofiţer român recrutat de organele sovietice. vizită ce fusese larg popularizată în presa celor două ţări. 0920/A şi-a schimbat indicativul în U. pe viitorul preşedinte american Richard Nixon. U. care i-ar fi contactat cu câteva luni înainte la Budapesta. din Paris. A urmat apoi o carte despre evenimentele din decembrie 1989. "fragment din romanul. rămas neterminat. 26) ş. Nu judeca pe nimeni şi nu dădea sentinţe. în Ţara-Tinereţii-fără-Bătrâneţeşi-Vieţii-fără-Moarte. În noaptea de 22 decembrie 1989. 7). articol în care evocă personalitatea scriitorului plecat prea devreme. ori a lăcomiei. a spus că obţinuse personal acea aprobare cu ocazia unei vizite pe care o făcuse la Moscova în urmă cu câteva săptămâni. Theodor Damian. doar la câteva ore după fuga lui Ceauşescu. proză şi critică literară de înaltă calitate estetică. Similitudinile dintre aceste prevederi şi evenimentele din decembrie 1989 sunt relevante. -.. M 0920/A) a fost prezentată în 1987 în prima mea carte. a grosolăniei. p. pp. Era o plăcere să-l asculţi glosând pe marginea prostiei. 2-3-4 (62) / 2009. poate. Laurian Lodoabă. ca de obicei. Ioan Jorz. Revista trimestrială de literatură şi arte. Ca să fie şi mai convingător. Laurenţiu Cerneţ: "Aparent fragil." (p. s-a autoproclamat şef al forţelor armate şi a pus imediat Securitatea sub controlul său. Cristian Bistriceanu. Ideologul acestui Front a fost Silviu Brucan. Ion Ilici Iliescu. În continuare. totuşi. Televiziunea Română a raportat pe larg afirmaţiile lui Brucan. poezie: Valentin Chelba. a creat Frontul Salvării Naţionale şi s-a autoproclamat preşedintele său. când Eduard Şevardnadze. într-o zalmoxiană eternitate. Orizonturi Roşii. Iulian Barbu -. Andrei Lazăr. 5 / 2010 loviturii de stat. în miezul său. nr. cri- 55 . La 22 decembrie 1989. a. care a anunţat imediat că Frontul avea binecuvântarea Moscovei. nr. În „deschiderea" numărului 62. Laurenţiu Cerneţ era . Doru Timofte (Galopatia. Adrian Paparuz (Paradox. un ins puternic. a negat vehement orice amestec sovietic în evenimentele din România. şi (5) solicitarea intervenţiei militare a URSS în cazul când succesul loviturii de stat ar fi fost periclitat. publică proză - Geo Galetaru (capitolul al 14-lea din romanul Colivia de aur). Veronica Fibişan.". Se rezuma la a observa fapte şi a le interpreta în funcţie de conţinutul lor preponderent hazliu şi absurd.Anuarul de martie. cultivă poezie. 20 - 22). Orient latin (Timişoara). Al. ale cărui contacte secrete cu Moscova le descrisesem de asemenea public. a cărui recrutare de către sovietici (înregistrată magnetic de U. cu acelaşi nume". un ofiţer KGB acoperit ca ministru de Externe al Uniunii Sovietice. anul al XVII-lea. El şi-a înghiţit însă propriile vorbe a doua zi. generalul în rezervă Nicolae Militaru. Daniel Ilie. Moraru semnează In memoriam. papinian vorbind. "Filosoful / exploratorul pelasgo-dac. de Liviu Pendefunda. p. Popescu. de Fl. cel puţin un guvern. dacă nu te preocupi până la detaliu de culise. 40). cu pana ta. p. studiilor. nr. de Gheorghe Andrei Neagu. de Adrian Botez. dacă nu „dai în Manolescu". Adrian Dinu Rachieru (Despre „Pesta" şi nu numai. "Max Foran. de Isabela Vasiliu-Scraba. dacă nu-l desfiinţezi pe X sau pe Y. "Lumea ca un detaliu".Anuarul de martie. articolelor teoretic-literare se evidenţiază: "Scriitor combativ". Eugen Dorcescu (Despre „antinomia nimicului". se prezintă cu un bogat şi valoros conţinut estetico-literar / cultural. făcând ocolul Pământului cu 1057 de ani înaintea lui Ma- 56 . de Liviu Comşia. 98 / februarie. Alex Amalia Călin şi „bogăţia suferinţei. p. sau puţinismul la pândă şi în acţiune". 40 sq). Gh. de Dan Brudaşcu. dacă nu crezi măcar un moment că limba şi literatura română începe cu tine. de problemele totdeauna grave ale breslei. cronică literară. p. "Excluderea lui Noica şi a poeţilor martiri din cultura românească". primul european care descoperă America. 36 sq. "Vrei să fii tu câinele de pază al lui Eminescu? Ioana Bot. secretul ordinului care poate schimba lumea". sfârşit. că însăşi existenţa ei ţine de litrajul tocului tău rezervor. 2009). interviurilor. de Petre Fluieraşu. Nouă cronici consacrate recentelor cărţi semnate de: Anghel Dumbrăveanu. Ca să exişti trebuie să combaţi. p. 39). în corola eseisticii. "Essai sur le fanatisme contemporain". de Nicolae Georgescu. "Dincolo de detractori şi sceptici - geniul conformator eminescian !".)."). Membru fondator al Asociaţiei Revistelor şi Publicaţiilor din Europa. Mocuţa. Oglinda literară (anul VIII. "Interviul ca mărturie literară". Ionel Bota (Petru Poantă şi scenariul cărţii-fanion. "O nouă monografie Dumitru Fărcaş". de Virginia Paraschiv. la recentul volum de povestiri. 5 / 2010 tică literară: Cezarina Adamescu (Domnul cel mai iubit din Republicile Româneşti ale Poeziei. Gheorghe Lungu şi Marian Barbu. eşti un om. 16 sq. p. Sorin Cerin. Miron Ţic. Ion Pachia Tatomirescu. editorial. 36. nr. de Gabriel Funica (articol din care cităm: "Dacă nu ai dărâmat. "Lipsa aproape totală a opoziţiei împotriva exterminării totale (interviu cu domnul Oliver Lustig - supravieţuitor AuschwitzBirkenau)" de Tudor Petcu. să intri în fandacsie 24 din 24. "Magia ca formă de ritual şi totodată liberă practică a sacrului". Virgil Diaconu.). Aethicus Donares (Ister). Purtătorul de cruce. Rodica Opreanu (Îngerul şchiop s-a ridicat la cer. "Sfârşitul". "Arta filosofică". Poezia fiorului cosmic din acest număr este semnată de George Popa. Gabriel A- 57 . "Crima de la doi. De la directorul fondator. echipei redacţionale ieşene. 5382) - are şi câţiva notabili ambasadori în acest număr: Eugen Axinte. Se cuvin laude sincere şi tradiţional-urarea La Mulţi Ani !. Marius Chelaru. de Ion Săracu. din redactorii Liviu Papuc şi Emanuela Ilie. din cuvântu-i de deschidere. ci şi asupra unui încă impresionant orizont al cunoaşterii metaforice din România. cu desfăşurare într-un cer de papirus de peste douăsprezece mii cinci sute de pagini (A-5). Compartimentul de proză este bine ilustrat în acest număr prin: "Omul negru". [...] Impresionante şi dătătoare de încredere sînt toate cele transmise de pe toate meridianele poeziei. de Ioana Stuparu. Poezie şi Cosmos. Se cuvine să mulţumim şi colaboratorilor pentru paginile lor inspirate. şi. directorul fondator al revistei Poezia. Constantin Boboc. de Cassian Maria Spiridon. de Liviu Pendefunda. Numărul 50. Şi „armătura" teoretică / lirosofică a recentului volum. "Trisaghionul. Bogdan Ulmu. de Grigore Vieru (p. al unei neasemuite arhitecturări a Logosului în Dacia. profunde eseuri şi studii: "Poemul scris de Dumnezeu". de Daniela Andronache. de Janine Vladislav. de George Popa. în secundul rând. al revistei Poezia - anul XIV. Ibrahim Berisha. în Casa Nemuritorului Poem. Macro-tema celui de-al 50-lea volum al revistei Poezia este Cosmosul. Olga Alexandra Diaconu. aşadar. "Ziarul turmentat". în primul rând. Petre Rău. imnul îngerilor - tainic echilibru cosmic". 4 (50) / iarnă. V".". de Ion Pachia Tatomirescu. fără de care această urieşească Instituţie Spirituală n-ar fi existat. a. nr. din secretariatul de redacţie reprezentat de Doina Buciuleac şi de Mariana Irimiţă. Cassian Maria Spiridon. Doru Scărlătescu. 5 / 2010 gellan. număr sărbătoresc. un cosmos...". "La al 50-lea anotimp al Poeziei". Cristian Neagu.Anuarul de martie. Constantin Stancu ş. de Mihaela Dordea. Ţara poemului - în afară de excelentele Poeme din bătrâni. "Walt Whitman. în absenţa cărora n-ar fi posibilă apariţia publicaţiei. nr. fireşte. Franca Bacchiega. "Lectura cosmică a poemului". de Cristina Rusu. 2009 (pagini A-5: 250) -. Ion Pachia Tatomirescu. alcătuite din secretarul general de redacţie. Ion Răşinaru. mai aflăm: "Tuturor li se cuvin mulţumiri pentru implicarea în realizarea publicaţiei fără să fie retribuiţi. Adi Cristi. se constituie din substanţiale. strada fără nume". nu numai asupra celor cincizeci de valahice anotimpuri lirice atrage atenţia. marelui poet contemporan. „Trebuia să duc carne şi cârnaţi la Bucureşti...". Dumitru Ţucu ("Valorile mehedinţenilor". La rubrica Arte poetice la români.Anuarul de martie. Constantin Mărăscu (33 sq. Geo Saizescu (un interviu. pp. 8 sq. având ca redactor-şef pe poetul Nicolae 58 . Şi pagina 51. Editura Eubeea. Constantin Mărăscu şi Virgil Şchipescu. Ninsoare cu ochi de femeie. 10). anul III. / să fie cât mai explicit. 3. p. Costel Stancu (36). 6). Mihai Ioana (35). Distinsul Receptor regăseşte: Esenţa lirismului: forma originară.). Paginile de poeme sunt semnate de George Schinteie (32). a. p. puştiului. a dat. 2010). unde semnează Costel Stancu ("O palmă. 38 - 41). anul II. a... mânărit !" - Palma lui Băsescu). Ţara Mehedinţiului. Seria nouă a revistei Vatra veche (Târgu-Mureş. Revista de cultură. de Liviu Rusu. Emil Urtilă ("Şcoala şi locurile natale nu se uită niciodată". / iar de atunci. 19 - 22). este dedicată epigramei. Cornel Boteanu publică o „cronică literară" (p. 2010 (director: George Cornu. Petru Solonaru ş. redactor-şef: George Schinteie. 5 / 2010 drian Mirea. nr. / nu a condus. Costel Stancu ("Gânduri". martie. Constantin Iercescu (37). p. „ultima". martie. 3 / 15. Nina Ceranu. Constantin Iercescu (un interviu. publică un fragment din romanul "Aş fi vrut să fie marţi" (pp. pp. Constantin Stana ("Drago-betele". a. de George Schinteie (Timişoara. 2008). „Sunt un combatant pentru România şi Românitate". 14 - 18). impresionează Distinsul Receptor atât prin calitatea hârtiei (cerate) şi a iconografiei. sub titlul Nea Mitriţă Popa. 3 - 5).) la volumul de poeme. preţ de-un mandat. acordat lui George Schinteie) ş. cât şi prin calitatea textelor semnate de: Justin Stavaru ("Cum să dai bineţe muntelui în fiecare zi". nr. nr.). 47 sq. redactori: Nina Ceranu şi Constantin Mărăscu). civilizaţie şi atitudine. acordat Adrianei Mărăscu. pp. "Poeme". "Poezia ca speranţă". Recentul număr (60 / 2009) te întâmpină - pe prima pagină constituită dintr-o carpatină ilustraţie-color din brazi stânci şi cascadă - cu Doina lui Grigore Vieru: "Ceva se-ntâmplă azi cu noi: / Azi lacrimile sunt gunoi. din Oradea. 3 / 60. "Poeme". în chinul meu. / Deam mai trăit ! / Vesteşte-L. / Iar lumea hohoteşte rea. / Cât de pe flori albina ia.Anuarul de martie. fondată în anul 1992. de Adrian Botez. Lumina dănţuia îndrăgostită". Cîmpan. Proza este reprezentată în acest număr de Lucian Ţion (De ziua mea facem grătare!). nr. Mamă. / Nici nu ştiu. ce îi asigură o apariţie trimestrială. 5 / 2010 Băciuţ. la Cluj-Napoca. Ion Murgeanu (Spovedania unui beţiv). de George Anca. de Mirela Gruiţă / Vis de sticlă. pe Dumnezeu / Că am murit ! / Ajuns-am a umbla mereu / În braţe cu mormântul meu. să pot zbura. de Caşin Popescu. Octavian Blaga. pe Dumnezeu / Că am murit ! / Din pâine iau. iată. Soldatul cu păr roşu. având drept purtători de stindard pe A. / Nici nu ştiu. se mai evidenţiază: "Un an după Grigore Vieru. de Ion Hadârcă. "Starea prozei. Maria Colţea Cuceu (Blesteme din dragoste). "Un orator enciclopedist ortodox: C. Mamă. mai bun. nr. 59 . Em. Marin Sorescu ş. Nicolae Labiş. Mamă. E. pe Dumnezeu / Că am murit !". a. Din cuprinsul recentului număr. Georgescu. "Poeme". / De-am mai trăit ! / Vesteşte-L. iată. / De-am mai trăit ! / Vesteşte-L. graţie redactorului-şef. în chinul meu. Interviul se constituie - pentru istoria literaturii valahe din a doua jumătate a secolului al XX-lea - într-un veritabil capitol-document privitor la resurecţia poetică antiproletcultistă din România şi la afirmarea generaţiei paradoxismului. Bakonsky. toamna. de N. Bucescu". în chinul meu. de Adrian Botez. de Suzana Deac / Alte poveşti muritoare. 2009). m-am îmbuibat. / Dar tot eu sunt şi judecat / Că. graţie Centrului Judeţean Bihor pentru Conservarea şi Promovarea Culturii Tradiţionale. la Durbach-Germania. are - de vreo trei ani - o serie nouă. / Eu mor pe cruce pentru ea. se deschide cu un cuprinzător interviu acordat lui Valentin Marica. iată. de către poetul Aurel Rău. Victoria Ana Tăuşan şi Petre Găvriş. "Poeme". de Paul Celan. Cele trei nume ale sale". a. / Şi nu ştiu unde să-l mai pun / Să am un somn mai lin. / Nici nu ştiu. Ţinuta revistei ar fi câştigat mult printr-o imperioasă „eliminare": interviurile „de trei parale" (era suficient cel acordat de Aurel Rău) şi epistolariada linguşitor-bizantină... Revista Zodii în cumpănă (anul III / XVI. de Alexandru Jurcan". în 3 martie 2010. de Elena M. etc. trândăvind. Mai semnează în acest număr poezie înlămurată Ştefan Dumitrescu (O ţară frumoasă ca un ţipăt orbitor). de Horia Bădescu. "Cronica literară. Nichita Stănescu. de Mariana Zavati Gardner (Problemele Măriucăi) ş. Adrian Botez ("Un răsărit de lacrimă peste sat" / "Revista Plumb între „greutatea bacoviană" şi competiţia contemporană"). Georges Filip Lefort"). No. emphasises the programmatic articles. prose. No. Nicolae Şandru ("Sfinţirea bisericii Vârciorog"). No. Doctor of Philology. Mioriţa USA (SacramentoCalifornia). de calitate. Ion Pachia Tatomirescu. Nos. Lamura (Craiova). 3 (60) / 2009 (Anuarul de Martie / The March Annuary). a. 35 / 2010). 3 / 2010. L'Etrave (Orange-France). Oglinda literară (Focşani). No. 2 (77) / 2010. Ţara Mehedinţiului (Timişoara). 7 - 8 / 2009. Cafeneaua literară (Piteşti). 49 / 2009. Nos. No. and Zodii în cumpănă (Oradea). 2-3-4 (62) / 2009. Roşu. Lumină Lină / Gracious Light (New York) Year XV. "Gospodăria ţărănească în timp". Year I. 211 / 2009. history. 1 / 2010. eseistică. Year VIII.Anuarul de martie. complex studiu istoric. cultural / literary tendencies. Radu Bărbulescu ("Istoria bolnavă a lui N. No. Lumina (Panciova / Novi Sad). 98 / 2009. Year III. No. Acribie aleasă se vede şi în studiul lui Ioan Groze. Apoziţia (München). No. nr. Year LXII. Nos. Year XIV. drama. Manolescu - Gaşca şi diavolul"). The Chronicle of the Culture / Literature Periodicals (Abstract) The chronicle issued by Prof. Orient latin (Timişoara). 1 / 2009. theory. de Caşin Popescu. being a "radiography" of the following periodicals: L'Agora (Paris). Carmen Cătunescu. No. the up-to-date aesthetic-mythosophic event. No. Adrian Irvin Rozei ("Aducerile aminte ale unui erou al Franţei născut la Oradea. Year IV. Year XVI. 5 / 2010 Un amplu. No. criticism. 4 (50) / 2009. ethnology etc. Miron Blaga. Year XVII. in the fields ofpoetry. Poezia (Iaşi). Alexandru Teoran ş. Year II.. Publicistică istorică. 60 . de înaltă ţinută ştiinţifică. 10-11-12 (96-97-98) / 2009. se remarcă în primul rând: "Drumul spre „Româniile populare"". Millennium (Udine / Italy). 3 / 2010. mai semnează aici: Ioan Moldovan ("Titus L. istorie / critică literară. Vatra veche (Târgu-Mureş). 2007 / 2008. la zece ani de la înveşnicire"). Pour nos paroles il Se passent des aventures à découvrir. sans pleurer ils voudraient S'envoler. Pour toi il viennent les Oiseaux des saisons disparues. nr. pour tes Gestes il est assez de place dans l'infini de cet Instant que je mords avec l'envie de voir les gouttes De vitalité bien à l'abri des tempêtes. Je ferai de leurs Lettres une échelle déchirée vers le haut Du poème ils y arriveraient. S'en aller si le vol Interdit arrêté sur les planches sous les yeux D'un publique déridé je rirai mes poèmes Car les mots sont perdus. 5 / 2010 din orizontul cunoa{terii metaforice Manolita DRAGOMIR-FILIMONESCU Le temps et l'espace a l'échelle simple et réduite Pour toi mes pas verront l'aube comme une autre Histoire à raconter.Anuarul de martie. Pour toi l'aube gardera ses couleurs Sous l'horizon en bleu ciel étendu comme la nappe Sur une table inventée et immobile. Sur la scène Comme un clown je rirai mes poèmes Affamés. Cloués sur les planches ils Semblaient en souffrir. Pour toi La fin du jour ne viendra pas car l'amour a tous les droits A construire pierre sur pierre là où le temps Agit en destructeur. Sur la scène De l'espoir je rirai mes poèmes sans 61 . une ballade accrochée comme La fin insolente à quitter sans regret. les dents des instants Qui mordent sauvagement de nos désirs les plus Chers. les passants dans la nuit Qui vient à peine de commencer... Exercices a deux mains A savoir comment le temps nous déchire A la place des vautours.Anuarul de martie. A savoir pour qui Nos heures se moquent encore au coin de cette rue Jamais traversée. On Oublie même les gestes les plus simples à la Place de nos souvenirs. Les mains sont plus sages dans la salle vidée de cette musique Infligée sous la peau de nos sentiments peu compris. Sur cette scène incomprise et tardive dans Nos âmes je rirai les poèmes un à un sans Arrêt dans le noir du désir je jetterai comme Un voile cette histoire de poèmes dérisoire et Craintive plus légère que le noir plus furtive Que l'ivoire de sa main attendue sur la Feuille volontaire et subtile indolente Et volante telle la vague assoupie sous Une aile de mouette s'endormant près du Nid dans la dune de son âme je rirai mes Poèmes dans le vent du Midi vers l'ouest De la ville. de nos rêves les plus cachés. Sans avoir l'air de comprendre On change de musique à l'ombre des rêves qui Trompent facilement. Nous. A savoir Où seraient quittés nos corps pour la simple erreur D'y avoir pu pénétrer le secret déjà ouvert des parages Et les signes du temps marqueraient eux aussi nos traces 62 . 5 / 2010 Avoir déclanché un orage des mensonges Prononcés comme l'air respiré et confus. nr. Un poème dans la nuit qui vient de tomber Cela donne l'air d'étouffer dans sa chambre Pas d'issue et pas de paroles sous le sombre drap. Les mains jouent les notes reprises à l'aise. à savoir comment on agit sous le rythme Fou de ses illusions devinées comme pour arriver à des fins Inconnues. Un poème dans la nuit qui vient De nous échapper entre les doigts de l'autre côté et voilà Les heures s'écoulant à contre coeur et voilà cet espace Trempé dans le parfum d'autrui. aile d'oiseau Arrêtée sur la toile d'un peintre indifférent On peut avoir la lumière pour nous tous Et il faut y avoir confiance comme à L'idée que demain un autre jour ouvrira Ses couleurs sur la souffrance oubliée dans Un coin de silence. La musique hurle Ses rythmes incroyables pour un monde Des sourds et des tristesses enterrées A l'ombre de ce que fut un beau jour La musique dans son corps terrestre. La nuit donne ses ailes Aux voyageurs inséparables quittant le port. nr. 63 . Main dans la main on traverse un siècle D'impossibles courants entre vie et mort Pas de frontières. vous Remémorez ensemble le départ vers L'avenir impossible à cacher.Anuarul de martie. 5 / 2010 Passagères sans avoir l'ombre d'un soupçon dans ce Grand livre encore pas feuilleté. Une sorte de conseil Il faut dissiper l'ombre de nos yeux Il faut garder un sourire innocent Là où le temps met son empreint On peut le faire sans avoir peur de prononcer L'ultime mot du jour. Dissiper l'amertume Au nom de l'humaine candeur qui assume Les gestes découverts dans la mémoire Du vent qui balaye la poussière grise de Nos actes. Le chant Voua accroche la veste délavée et vous glisse Dans la poche un sou perdu lui aussi Sur le trottoir que vous ne reconnaissez plus. Un autre chant Le chant de la nuit refait mon coeur Du sang et de cendres. Toi et ton visage d'autre fois. Des appels tremblent au coin de cette Rue arrêtée elle aussi par le bruit estival. ceux qu'on veut laisser quelque part Derrière le mur de l'intolérance tellement Quotidienne. Ce voyage dont je me sens Tout à fait responsable ne couvre Pas encore le papier blanc car. Plongés dans Le passé pour ne plus y revenir On sème les autres mots doucement Retrouvés. On envisage Des exploits de vie et de mort On partage le temps dans des tranches Pour en servir aux astres le désastre du Passage. Ils arrivent les phrases et Les articulatoires pour remettre Les choses en ordre. Déjà nourris de mes sèves s'arrachent De mes veines avec la force du vent Et moi. en mal de Terre. les mots.Anuarul de martie. Aimer et Mourir à chaque apparition bénéfique D'un lever de poème. Dissipées en mes doigts Les lettres reviennent vers le sang. nr. 64 . Le poème Le poème s'écoule doucement De moi dans le temps Rompu. on est mot et instant tour à Tour au lieu de refaire nos économies De sagesse et d'oubli au nom des années A venir. Eux. Telle une chair déchirée Par les mouettes en orage. épeurée et brûlante. les bras vidés de tout espoir Je tombe en mal de piste. Moi-même sang et feuille je me Cache chaque jour sous une autre Présence nouvelle. Le poème N'existe qu'en mes entrailles sous Forme d'une pâte salée Informelle. 5 / 2010 L'Apprentissage de la nage Plongés dans l'irréel les mots Ne se découvrent plus. Rădăcinile mele conversează cu lăcrămioarele existenţiale. cum zgârii tropotitul junglei asmuţite la etaj. cum rup planurile de lecţie. albumele generaţiilor de rogoz.. plăcile de minciună tectonică. genetic malformate..Anuarul de martie. lin - moderat - în rafale. 65 .. 5 / 2010 Gabriela PACHIA Lin - potrivit - în rafale Lupt ca un copac. înfrunt pale de vânt vorace. polianele. moliblumele.. Păpădiile şi stânjeneii ştiu cât detest sughiţul aparatului de tuns iarba şi laptele de var ce-mi mumifică gândurile.. ce bicepşi lucioşi are competiţia. ! Câte diplome afişează arpegiile meritocraţiei.. după trădarea vânătă a prunului ciuntit. galeriile finisate confort unu ale râmelor.. nr. ! Rădăcinile mele fărămiţează istoria de beton a blocului.. cu sistemul de drenare a clorofilei. ! Ce stambă înflorată ţese cosmopolitismul.. ! Câte blistere de strepsils cu miere şi câtă gargară gregară cu muşeţel concentrat înghite reclama globalizată la fresh-parfumat detergent domestic. în dangătul cireşului dependent de freon. O.... pestilenţiale hrube cu strunguri şi camere video... cincinalele în derivă. the pollyannas.. lin - moderat - în rafale. imnul apei stelat-îmbobocite şi vărateci greieri conştiincioşi. ! What a flowery calico cosmopolitism can weave. ! So many blisters of strepsils honey & lemon lozenges and so much gregarious chamomile tea gargle concentrate swallowed by the globalised domestic fresh fragrance powder laundry detergent ads.. the pestilential basement boxes teemed with lathes and video cameras. eavesdropping on the death toll from the freon-addicted cherry tree... with the chlorophyll drainage system... after the violet-blue betrayal of the nipped plum.....Anuarul de martie. Peste cârtitoare vise gonflabile mi-aştern mov de magnolie.. 5 / 2010 cum scuip cloramina coroanelor savante... de tine. nr. cristalele uitării de mine. Oh. dar nu voi fi scrin.. Lupt ca un copac. ! My roots crumble down the ferroconcrete history of the block of flats. the earthworms' burrows - first class finishing -. astronomia mierlelor. foarfecele vecinului gospodar desfigurându-mi iconul. ! Low - Moderate - Blustery I battle like a tree.. cum dezmembrez licenţiate ciori şi viscol de lupi în formaţiune de luptă.. the mollyblooms. the plates of tectonic lie... low - moderate - blustery. metatextul livezii. The dandelions and the irises realise 66 . de sine. soponificarea ploii. look at rivalry parading around its glossy biceps. the family albums of the sedge generations. ! So many diplomas spewed by the meritocracy arpeggios. genetically malformed. I face down ravenous gusts of gritty winds.. My roots chat with the existential lilies of the valley.. pe sub brazi chirciţi de moroii dealului. the garden shears of my industrious neighbour.. but I won't deliver a chest of drawers. Over the grumbling inflatable dreams. dornici să sădească pruni pentru languroasa zare. protofotografiile de nuntă. să creştineze durerea plopilor. a rugilor de mure. bretonul livezilor.. Broboade de humă rămân în ogradă să descânte prichiciul. Broboade de humă 67 . la o ochire de trenul spre marile capitale. ! Broboade de humă Susură picăturile zdrenţuite ale amintirilor printre ceţoase cruci cu umeri gârboviţi de lăsata lemnului. golumbii neostoiţi din podul de tablă. how I deracinate licentiated crows and wolf blizzards.. defacing my icon. 5 / 2010 how much I loathe the hiccup of the lawn mower and the milk of lime which mummifies my thoughts.. ready to besiege.Anuarul de martie.. how I tear off the lesson plans.. I branch out magnolia purple.. the five-year plans gone adrift... the saponification of the rain. the astronomy of the blackbirds. Broboade de humă plâng fii şi soţi neglijenţi. lămâiul înmărmurit în gura beciului. I battle like a tree. buza fântânii cu glanţ. să mângâie tulpanul văilor. the starry hymn of the hexagonal budding water and diligent.. how I scratch the tramp of the jungle instigated on the upper floors. indefatigable summery crickets. de uitarea-uitării. să îmblânzească fantasmele tolănite-n râu. plecaţi să cosească vrejul timpului. ploaia de aur - destrămată strajă porţii cu scârţ. how I spit out the chloramine of the punctilious overtopping crowns. low - moderate - blustery. câinele casei juruit de lanţ. the crystals of my and your self-oblivion.. mâţele sticloase. nr. the orchard metatext.. the woeful blackberry bushes. to christianise the poplars' grief. a glance away from the capital by the intercity... the orchards' bangs. îmi vânează năstruşnicele aliteraţii zvâcnind alcaloizi şi somnişorul din talpa-gâştei rezidenţiale. 5 / 2010 aşteaptă icul primăverii să rodească lănci de iris lângă turla bisericii. the glazing well lid... dospeşte nălbari pe biodegradabile galaxii înrămurate. the wedding protophotographies. under fir trees stunted by the hill's spectres.. round-shouldered by woodbent tide. the unflagging ring doves under the galvanised iron roofing. the chain-sworn watch dog. greedily departed to reap time's stalk. Nanosoarele tău caustic colecţionează coroanele zeului Ra pentru interplanetare pps-uri color. Clay headshawls await spring's spur to sprout iris lances along the church spire.. nr. îmi devorează sprinduşele cloroplaste. by oblivion's oblivion.. to subdue the phantasms sprawling in the riverbed. fraternizează cu figurile de ceară ale moliilor ecvestre.Anuarul de martie. the lemon tree astounded in the cellar doorway. Clay headshawls remain in the farmyard to charm away the doorsill. craving to plant plum trees for the languid skyline.. Clay headshawls mourn neglectful sons and husbands.. Clay Headshawls Frayed memory drops murmur among vague cemetery crosses. the vitreous tabbies... to caress the dales' kerchiefs. 68 ... De Nanoprofundis Nanosoarele tău torţionar vagabondează-n onixis. the forsythia bush - the unravelling sentry at the squeaking gate.. va scăpăta cu fiecare rino-leano-nino-fato-abdomino-mamotimpano-blefaro-himeno-metalo-pielo-VY-Z-undo-nanoplastie. Hubble. Your imponderable nanosun will sizzle in the astral rotisseries. Grubble.. într-o hemoragie de insipid carbon.. şindrile de titan. peels off my exons. Trubble. Grubble.. hydrogen. Trubble. tabulae rasae bântuite de sindromul struţului. 5 / 2010 Nanosoarele tău edulcorat mă încinge în straturi de-albuş de zinc. De Nanoprofundis Your torching nanosun tramps in onyxis. nr.. Nanosoarele tău imponderabil va sfârâi în rotisoarele astrale.. beryllium shingles....... se va prăvăli sub ganterele cromate ale giruetelor. 69 .. Rubble. Bubble. oxigen. into a hemorrhage of insipid carbon.Anuarul de martie. fraternises with the wax figures of the equestrian moths. Silfide segmente de dreaptă Silfide segmente de dreaptă cu diplome de absolvire în original şi copie legalizată. Your edulcorated nanosun girdles me in layers of zinc white.. Your caustic nanosun amasses god Ra's crowns and cobras for interplanetary colour PPSes. Stubble. titanium straps. leavens tiger swallowtails on biodegradable embracing galaxies. efuziunile de ultraviolete. Bubble. my ultraviolet effusions. oxygen. Hubble. hidrogen.. Stubble. Rubble. cannibalises my sprightlish chloroplasts. will crumble under the chrome dumbbells of your anemoscopes.. poaches my frolicsome alliterations throbbing with alkaloids and papavers from the residential motherwort. îmi cojeşte exonii. waning with each rhino-leano-nino-fato-abdomino-mammotympano-blepharo-hymeno-metalo-pyelo-VY-Z-undo-nanoplasty.. scoicile intuite.. tabulae rasae haunted by the ostrich fading syndrome. chocolate-coated raisins. repede ! Vara-i pe sfârşite ! Meduzele se vor ogoite. silex.. spit roasts - you can just whistle for it. corn on the cob boiled in salted water. cistite.Anuarul de martie.. candy floss and libresse - all sizes and shapes in stock -. Crenellated chaise longues ricochet off the sand rictuses. stafide-n ciocolată. coxalgii. triunghiurile tetra. telegondolele pragmatice. rezervoare nudifere... vip-piv. thromboses. piv ! Pentru saprofiţi şi saprofite. Metereze de şezlong ricoşează în rictus de nisip. anchovies. vată pe băţ şi libresse - avem toate mărimile -. apă. CV-uri oleaginoase. poliesterul cupelor. frigărui pofta-n cui. 5 / 2010 recolte de drobuşor postrevoluţionar stau la plajă între cremocite. vip-piv.. baklavas. aracet. baclavale. linguriţe şi şerbet !" Silfide segmente de dreaptă frâng valuri în oceanul bisectoarelor până când reginele ricinului subteran îşi vor dezlănţui calamarii în lungiş şi-n curmeziş.. rodiu. nr. woodchip candies. silex. rodomontada viselor.. vip-piv. nudiferous reservoirs. oleaginous CVs. 70 . cystites. porumb fiert în apă cu sare. spinii armurilor îmbăiaţi în lac fixativ.. Sylphic Open Line Segments Sylphic open line segments with Graduate Diplomas - original and certified copies -.. diademele de cânepă. rhodium. Caiafe de alge năvălesc să coloreze cearşafurile.. coxalgies. „Repede. tromboze. surcele de-acadele.. mai mult aracet. crops of postrevolutionary dyer's greenweed sunbathe among phagolotioncytes. hamsii. 5 / 2010 Rockweed beguilers dash to fresco the sheets. implanturi de entuziasm. log in. vip-piv.. celestofage triluri. and sherbet !" Sylphic open line segments violate the waves in the ocean of bisectrices until the queens of the subterranean ricin unleash their calamars far and wide. onctuozitatea linguşirii.. pe gresia-linoleum a nemuririi.. panoplii din holocauste resturi. iubirea forfetară. reciclada vieţii în montură cu dichis. "Quick. cu şuviţă şi cu chat. vip-piv. dessert spoons. the armour prickles cry for embalment in laque fixative. piv ! For saprófitos and saprófitas Fetch tacky Aracet. jos cu prundul din răstoace. quick ! Summer's end is nearing ! Jellyfish await soothing. blond-păgâne. ştufştoace şi chiştoace. pearl oysters expect grasping. încingeţi tropotita recizâmbirii ! 71 . log out. peltică mandală-mprumutată pentru orele de vis. ihtiol pe buzele silabelor metisate. citatită din găoace. zâmbiţi ! Flambada şi-a postat pe-alămuri pomada. the hempen diadems. water. năprasnic în pulberea vorbirii. spre nori. sunt forwardată. artificii şi gânduri pane. the lustful rodomontades. rânjetul de internet. ceas Tigress şi flamuri de cultură organizaţională în regres. fonfolate şi browsate. salienţa preaîmplinirii. the polyester cups. servofile. Tropotiţi. zâmbetul festonat în Vino Royale.. ciorbfesturi..Anuarul de martie. spre-arpacaşul fericirii. reply. the cotton triangles. vize pentru botniţe şi poloboace. more Aracet. nr. the pragmatic gondolas. zâmbiţi pentru grasfesturi. Tropotiţi.. vip-piv. reforjate. citatitis since babyhood. deschis subtilei alonjării dinspre abis - : ţop-ţop-ţop cu spor. ichtyol on the lips of syllables from crossbred. fireworks and thoughts pané. on immortality's linoleum-grit tiles. 5 / 2010 Trample and Smile ! Flambada has posted on her brass the pomade. cranesbill in the dust of hearsay. Zbârciog ! Prietena mea scumpă. trample on frozensmiling. la stânga. the salience of overfruition. away with the backwater gravels. nr. ţip-ţip-ţip de scolastic frig. zdrăngănind concepte-n văi. Trample and smile for grassfests. 72 . măi. reply. her smile trimmed with Vino Royale. thatchstock and butts. log out. borrowed for the dream hours. borshfests. ţup-ţup-ţup la dreapta. to felicity's pearl barley.Anuarul de martie. visas for muzzles and barrels. I'm forwarded. să te vadă cin' te-a sus-pus. to the clouds. a lisping mandala. log in. lock and chat. the internet grin. viaţa. de trei ori un fals ţap-ţap-ţap. servophile. the unctuousness of flattery. scăfârlie fostă nap. sus. celestophagocytic warblery ! Merçi. pagan-blond. ţopăie histrionic prin faţa publicului - evantai naiv. implants of enthusiasm. peste ochiul plebei de răpus.. special watch - Tigress - and banners of organisation culture in regress. panoplies from holocaustic scraps.. frânge-mi inima de-a spânga. her forfaitaire love. snuffling and browsed. reforged. vida reciclada in a commodius setting. sawmills of crooked theorems and whims. now to the right. strumming strutting facts high and low. provisory vainglory. to the left. te-ai travestit. whirling cicada wings and strings. shrill-shrill-shrill from scholastic chill. şifonează-mi amintirea plisată. to the top. prietenă a mea. now to the left.! Mi-ai furat o viaţă. diss and hiss.. severing sword and theft.. thrive and flourish. over the nullified dregs and plebs. brainpan and ex-turnip. bufon sadea ! Merçi. şi mai câş. show up. turbionate aripi de cicade.. my gaudy harlequin ! 73 . higher than high. to the right. disguised as a morel - tzup-clap-hop -. say three times a false tzup-tzup-tzup. strontionate and celestite. your optimistic multiple inteligences jugging triple servings of clay indulgences. you blast zig-zags on my brig and brill. you ignite my ebonite. histrionically hops and trends. breasting the audience - naive fan. you rumple my pleated memory. Mr False Morel ! Life - my invaluable spongious friend -. your ample utilitarian claptrap - swoosh and swish -. ample sforăieli utilitare. you've stolen a life from me. right in the eye of your bossy cranks. optimiste inteligenţe multiple bărdăcindu-se în porţii triple. receptive of the subtle elongation into the abyss - : a plentiful hop-hop-hop. heigh-ho. şi mai sus şi la mai mare. joagăre de rosturi şoade. 5 / 2010 tu-mi îndeşi cricu-n bric. clop-clop-clop. break my heart. nr.. ! Invaluable wrinkled friend. mai stronţionată.Anuarul de martie. ţap-ţup-ţop. pe tipsii de rugăciune.. nr. fără pană de endemic noroi ! Lună - răsfăţată ceaţă -. Mi-e teamă că mă înstrăinez de cerul gurii.. loc pentru palat de cleştar nu mai este. să descânt funinginea-n sprânceana lumii ! No Anesthesia Jagged roofs shoot at celestial plunders. 5 / 2010 Fără anestezie Dinţate acoperişuri ţintesc prăzile celeste. 'nalţă-mă antet genunii.. the night jingles chains and talents. ultrapolemic chimneys tear hothouses of tieffel heavens. lâncede adunări admiră rozaliu Arnold Ziffel. no more bedrock for crystal palaces to work wonders. că-mi pierd vrăbiile şi grădiştea măsurii. În inima de lemn a lumii. hornuri ultrapolemice sfâşie sere de raiuri în tieffel. noaptea-şi zornăie lanţ-talanţii şi enzime însărcinate sar s-adune-n sipet mărgărinţii. 74 . gândul saşiu şi sordid se ia la nesătulă trântă cu ursoaica îndelung întrupată din osârdă.Anuarul de martie. ia-mă-n tolba ta de gheaţă. mi-e teamă că - fără anestezie - voi deveni ateu şi voi umbla la licitaţii de flori de mină. simţi-m-aş gulerat piţigoi. In tiled dens. hiene amuşină - ferecate-n ferigi - idei princiare.. teleleu.. apathetic assemblies admire the pink Arnold Ziffel and the ravens.... Să citesc albe egloge de pe şerpuita-ţi faţă. doar-doar le vor sădi vreo nesperată nestemată-n tropare. senin portaltoi. În sălaşuri pardosite. şi hreanul istoriilor. - antimurătură în coasta anilor-castraveţi -. plângându-şi de milă.. a serene grafting stock.. I fear I'll drift away from my palate treasure. saturnaliile irisului mov. floarea de piatră sumeţită sub covată. treaptă de apă grea. Poţi fi tu crenguţa de vişin. I'd be a blue-collared titmouse. the boss-eyed sordid thought insatiably wrestles with the she-bear wrought on fatiguing class battle vessels. lucii ţepuşe jucăuşe. mierloi cu stent. cântând mereurirea mereuririi tale. strecurate cerului sub uşe ! Ce să mai tot fuşe-fuşe ? Fii tu zarul infinirii cu unic sens şi-a ţarcului preadodoloaţă guşe ! 75 .. raise me up as the abyss heading to charm away the soot from the earth's eyebrow embedding ! Hei.Anuarul de martie. I might estrange my sparrows and my pillared hill of measure. cuvântul meu de aur rotund se-mparte la doi. gutui. 5 / 2010 pregnant enzymes rush to hoard up pearls in chests from tenants. nr. lipie din ronţăitoare boabe de secară. Spiteful of the world's wooden heart. ciobănesc mioritic lătrând Cerna-Cernerea. no feather of endemic mud and louse! O. înstelată-n caişi.. scoruşe. Zărzăroi. take me in your glacial bag. Retezatule ! Zărzărică. I fear I'll become an atheist - no anesthesia injections - and I'll gad about and around at trophy rock auctions. on prayer trays. let me read white eclogues from your lacerated face. peri. roşu somon satinat. fii iarba-zanga-zânelor pe pajiştea cosmopolită. hyenas nose out - fettered in ferns - princely ideas that might ingrain a serendipitous gem in their hymns and corneas. moon - spoilt haze -. pitying himself. nr. the rose moss temerarious under the trough. sprightly fulgurations. apricot tree for me. would you like to be the strumming airy-fairy grass on the cosmopolitic meadow. 5 / 2010 Hey. Loppy ! Apricot tree for you. Would you like to be the sour cherry tree branchlet too. slipped under Heaven's door ! Let's cut through the fustian charade ! Be the one mind die of infiniteness and the enclosure's portly crop ! The English version belongs to the author. warbling the everness of your everness. constellating apricot. the Mioritic Shepherd barking Black-Sifting. and the horseradish root of histories. the doorstep of heavy water. the saturnalia of mauve irises. my male blackbird with coronary stent. rowanberries.Anuarul de martie. - antipickles in the flank of cucumber-years -. pear. my word of rounded gold divides by two. flatbread from crunching rye seeds. 76 . the red satiny salmon. quince trees. .! Căci şi eu mă mândresc cu apartenenţa la prea-fericita voastră seminţie..Anuarul de martie. ce este rotit către amiază de celeste în rochii lungi.. o. s-o ştiţi şi voi.. 5 / 2010 Ion PACHIA-TATOMIRESCU NOUĂ SONETE DIN "CARTEA DE AUR" A LUI FĂT-FRUMOS "Sunt Fiul Pământului şi al Cerului Înstelat. nr. dorul se lasă-n ore şi-n arcul câmpului lichid. Crăiasă-a-Lumii..!" ϕϕϕϕ ϕ ϕ ϕ ϕ ϕ "Eu vin să-ţi cer mâna ca unul pur dintre cei puri.. dar sunt de seminţie cerească. 77 ." (Inscripţii zalmoxiano-pythagoreice de pe lamèle de aur de la Petelia-Thurium) Cu arc de Sol-Ceresc în subţioară Gurii-de-Rai. în frunte-i orologiul - şi-i chiar peste balaur alb din cosmicele hore - şi-n clopote. brumate şi sonore. pe somn. mirate nore văd casa-n grâu - şi nu dau încă veste: că s-a-ncreţit genunea-ntâia oară. . sobor de zbor.! Ordinea cea grea şi-n armura-mi stea: eu sunt ochiul vrerii. Când Yangul-soare-ademeneşte Yinul.! Nunta-mi dintâi în ceruri.. doar la Tine vine fulgerul din mine. pecetluind întregii Fiinţe modul.. din picior de grai..-n inel. Samoş... crinul mi-este pur adaos cât abureşte dava-n vremuri.. e-o infinit de-adâncă apă-n plodul blând. desăvârşind exodul Salumoş. eu sunt umbra mierii. orgă cu albine. prund la haos. desăvârşind exodul. nr.-n inel. din picior de plai. secundei nopţi - pelinul. aprind în beznă crinul şi-ntre oglinzi l-ascund spre-a trece rodul la casa-mărului.! Sufletul de crin într-un trup de stea Sufletu-mi de crin arde-n trup de mai - vine. burgul. orgă cu albine: fulgeră-n destine.! Primeşte-mă. prin gură de rai. şi murgul. Cu Ea. când jos e graiul iar presus lumină cu arc de Sol-Ceresc în subţioară...Anuarul de martie.. 5 / 2010 că-n uşa nopţii mărul ne 'lumină de-nzorieri. ochi-amurgul. gordian.! 78 . trei suliţe-am drept naos - şi zece raze de-andezit. sfânt mi-e zboru-n Tine: genunea să-nvingi.. hrană pentru-azurul cert al Învierii. cu ierburi şi cu vină purtată de sămânţă în vioară. Nou Făt-Frumos.. războinic mă ai prin Gură de Rai.. Samoş. vine.. spre-a mărunţi genunea. unde închìnu-l cu Ea... să mă înfrunte... se pârguieşte-n sâni şi fragul iar florile chemării urcă-n merii dinspre lumina ninsă-n casa mierii. 5 / 2010 Ordinea-ţi celestă arde-armura serii - nuntă-n chip de nea.! La rană oarbă cu destine-n chingă La tâmple... pe limbi de rug - omăt să nu le stingă. din marea cea sărată.. la curcubeu. la templul cu lăcuste. ard nori de gând. Făt-Frumos. De-acum.! Zidul-grai.. dar căile..! La numărul de aur torn rubine.. Spre rădăcini.. torc lebedele-n Ièle. fotonii iar să ningă ziduri de lănci. sufletu-mi de crin într-un trup de stea. Yinul-viorea.! Cât firea mi-e urzită-n foc de-alb bine Eu. dinspre cuvânt ce-mpădureşte magul.Anuarul de martie.-ntre maci.-şi urcă-n zori cetatea jderii şi piatra înfloreşte vârstei pragul cu viorele-aprinse lângă steagul de la fântâna-nrăzărind puzderii. roind în grai Alb Munte. 79 .. agrest èl e de seacă graalul meu de-adânc de frunte şi-acel cuvânt ce-n guri de rai s-arată ca mărgărintul. la rană oarbă cu destine-n chingă. flăcări auguste. Oglinda intră-n oblicele puste... nr... roib val de mai. ori pun zeiţei far la punte şi ciocârlii-noian - vertebre-stele. spre-a nunti albine... răsar dintre inele de matcă grea. că-s cerbii în vlăsii. când nestematele. şi. la fântâna lui Salumoş. sevele din humă se-nvârtejesc în trupu-mi....! Avem de stea miros pe cât suntem a vremelnicì nou chip de lapte-n spumă: şi-asmute-asupră-ne. ori Crotonii.. jură..-n coamă de balaur Sunt rupt din soare. Pământul-Mumă. lume măruntă.. 5 / 2010 Fiinţa creşte-n grai înrourată cât firea mi-e urzită-n foc de-alb bine.... cu drept de mumă.. pe Lacteea Cale de velură.-ntâia nuntă.! Ce. nr. iar se rostesc pentru semănătură la îmbrădaţii cerbi.! 80 . la Sora-Soarelui. ochi-mură. ori în peonii papirusului beznei. Baba-cu-Brâu-de-Lână. jură. a făuri-s chemat..! Chiar pe spinare. roş-albind muflonii. soma-sema. anatema. dar haina albă mi-e: la Samoş.. exodul de-aur. du-mă. în peşteră - virgină picătură.-n cub..! Ning eonii la Fântânéle. sublim vorbim în aur neuronii ce. nunta-mi-pictură a solului care-şi aprinse ghionii din Cogaion în Delos...! Cunoaştere-absolută.-n celesta gură.! Eu - ca Salumoş - îţi aduc sfânt laur sădit în rana ţăpilor - cea cruntă - chiar pe spinare. la Fântâna lui Salumoş.. Tatăl-Cer - port stema.Anuarul de martie. în trei pătrate. Se neftineşte verbul în fotonii din armonia sferelor.-n coamă de balaur. jumătăţi îşi leagă-n aur jumătăţi. fac genunii turlă - trei ani rămân sub scut. tu. raze-săgeţi mi-adună zmeii-n spadă şi. torc imensităţi. 5 / 2010 Iubirea-mi de lumină mi-este totul Mişcarea curmă moartea sub arcadă - şi-armatele de zmei cu scuturi urlă spre Soare-Moş - sublima-ne monadă.. munţi-preoţi îmbracă hlamida cereşte. steaua-nrăzăreşte.. partea vrea întregul. Nufărul luminii fiinţa-mi împarte Nunta-mi este pură. bolta vrea să poarte.Anuarul de martie. din sublim. iubirea-mi de lumină mi-este totul: sublimul generez - şi-acesta-n voi e - şi.. dă-ţi - 81 . ochiule. Car-Mare de gânduri.. Car-Mic-de-albăstrele. viaţa-i este moarte. doar Mireasa-Lumii genune-aureşte. balaur alb-roşu e-n egalităţi. Iubirea-mi de lumină mi-este totul. sub steag şi surlă. curcubeie-toarte. nr. Doar Samoş mi-a deschis cereasca voie - şi rănilor de Timp le sting complotul în curcubeul urnei - pur altoi e. jurători-luceferi horesc lunca brună. despicându-i. genunea trec de-a-notul. întregul e-n parte - moartea-i este viaţa. De-alţi zei - să mă păzească - n-am nevoie. brazii cu albi vulturi în privelişti sună. So-Ares şi Utu mie-mi ţin cunună. . îţi dă Alb-Împăratul în cupele de crin... dintr-un surâs. Alb-împărat etc. 5 / 2010 nufărul luminii fiinţa-mi împarte. păstrează-ne-Albul Împărat. Foc / Roş-Împărat.! SONETELE ÎMPĂRAŢILOR Există o interesantă corespondenţă între împăraţii cromatici din basmele pelasgo-daco-thracice / valahice (dacoromâne) şi cele cinci elemente / acţiuni ale universului arhaic - o cogaionică Weltanschauung (Aer / Alb-Împărat.! 82 . de Cogaion. Samoş.Anuarul de martie. ! Gutui înmiresmează-n sâni de zână. argint. ninsoarea de polen.. (. Lemnul / Galben-Împărat şi Pământ / Negru-Împărat). nr. de exemplu. Chiar de la-ntâiul strigăt al putinţii îţi pune rostu-n bronhiole. iluminând părinţii. cât sora soarelui le e stăpână....." (Anton Dumitriu. la treieratul oceanului cu grâul elocinţii.. Doamne-din-Cogaion... Tată. să ne-ardă cu pecetea-le-nnoptată. asupra căreia a atras atenţia mai întâi filosoful Anton Dumitriu: "Nu putem să nu facem aici o apropiere între „împăraţii" determinaţi prin culori specifice şi împăraţii care apar în basmele românilor: Verde-împărat. Carpatul. Apă / Verde-Împărat. unde să facă experienţa elementului corespunzător. statul. gura de rai. Sonetul Albului Împărat (ori psalmul elementului Aer) Aer. în lână de raze. "Culturi eleate şi culturi heracleitice"). la Roş-împărat însemna de fapt trimiterea lui spre sud.. de la soaţa-i nestemată. Tu..) Poate că trimiterea eroului.. în mărgărinţii. .. din mâlul gras ombilicând lumină.. nr.. fluier de os. de-admis războinic-sfânt la Soare-Moşu. Prea mă răsfaţă Împăratul Roşu: mi-nhamă la caleşti coleoptere - ce zboară-n ceruri.Anuarul de martie.. mă-ncearcă dintr-o zare..-n altă zare.! Sonetul Galbenului Împărat (sau psalmul elementului Lemn) Chiar lemn de soc. lemn de proră. cocoşul. Cei dăruiţi cu lemnul de la vie se-nghesuie pe cai. până-nroşeşte fructul în răsură. calină orga pădurii-ntre viori de brazi - nufăr eu sunt... de stele.. 83 . mire de-oi fi fecioarei lui. ea nufăr - vămi lui azi... Văpaia soarelui fără măsură.. Nu ne ferim de gureşii nomazi: din Altamira. Galbenul Cezar i-anină - în cosmica balanţă iute cazi. să-l stâmpăr doar cu apa dintr-o mare. 5 / 2010 Sonetul Roşului Împărat (ori psalmul elementului Foc) Crinii de foc îmi răsădì-n artere. până-n zid de Chină. îmi puse în obraji chiar mărul roşu. peste multe ere. s-aprind şi muzica-n celeste sfere. croindu-şi oră şi-asediind cetatea-mi-Poezie cu lighioanele de la Pandòră - de zece mii de ani s-a vrut să fie poet sortit Golgotei.. Foc de-o nestăvilită-mpreunare îmi dăruì spre Zoria cea pură.. -n buimacă-naintare de omidă.. Da. abisul mucezit. lerul topindu-şi. opaline..-n lumea noastră infinit-măruntă.. într-o domesticie ce-năbuşă betoanele armate şi asfaltul. deşertu-ngenunărilor. La toate-i clorofila jucăuşă ca sângele fierbinte din feline.Anuarul de martie.. Oricât s-arată de integru cerul şi-oricât ar face lumea noastră unde. ori ne-ascunde.. înaltul. 84 . ori creasta cruntă. ori să-mblânzească durele destine. în galaxii de ancore cu lună. Celesta mare roşie-şi adună un gordian de specii pentru cridă. împăratul negru. nunţii cosmice. însă cu meandre pure.. nr... El ni-e stăpân oriîncotro şi-oriunde - pământul. 5 / 2010 Sonetul Verdelui Împărat (ori psalmul elementului Apă) Doar apă-mpărătească-mi urcă-n vine - ea speră chiar şi-n clipa de cenuşă să mai deschidă vieţii înc-o uşă. tot fierul. un gordian şi pentru zona-i vidă - spaţiu şi timp născându-se-mpreună.. doar împăratul verde - şi nu altul - ne-nrăzăreşte-n cosmica lui nuntă. Sonetul Negrului Împărat (sau psalmul elementului Pământ) Pământul suie-n temple. c-o lume înroindu-se nebună.... pământul ne înalţă.-n piramidă... strigând în plai: „e popa.. tare ca leul. străini de neam vă fură: vezi metopa. nu e popa.... Dumnezeul. 5 / 2010 (S-au cristalizat "Sonetele Împăraţilor" între 6 gustar 1996 şi 27 decembrie 2001) DECASONETUL ÎMPĂRATULUI ULTRAMARIN Eu sunt responsabilã "parte" din "sacrul întreg cosmic". Căci fără dascăli.!" Deşi fu pusă-n liră de Orfeul Sfinţitei Dunări. blânda Valahime. numit de strămoşii mei cu ştiinţa de a se face nemuritori şi Samoş (Soarele-Moş). Blamarea înţelepţilor e-o pată ce fariseii v-o-nteţesc din vie.! II La starea de hadron de-ajung. frunte lată..Anuarul de martie. sfera-ntreagă-i Samoş. nr. spre semănătură. cât în întreg mă aflu parte pură. prin sòlii de velură: sublimei. cea revelată Întâiului Salumoş. mi-e vie mintea din Cogaion... (S-a cristalizat "Decasonetul Împăratului Ultramarin" între 22 iulie 1998 şi 24 ianuarie 2002) I Ne-a dat cea mai adâncă-nvăţătură: "Da. şi-n Guri de Rai. adicã Dumnezeul Cogaionului... şi înţelept sunt eu.. sfânt domn valah damnat la colivie. 85 . îi curmară defileul fruntaşii farisei cu ochi de Stokli - rasă de porci străvechi din Europa."! Urcară-n Cogaion - şi vorba-n cioc li se dovedeşte azi drept gând de ciocli. sperând ca Marele Popor să fie tot mai supus. în ţarcul cu ghimpată. . Pe regi de frică se zbârliră perii când re-Unirea-vă-ncepu să sune. eroii naţiei vi-i pun sub crime. Valahi. Ca-n vârf de Cogaion ei loc să-şi facă. devine. cu „mica" Românie. dezbinaţi de nume.. de lipsa conştiinţei şi a ştiinţei.! Pelasgi e primul vostru sfânt renume de mare neam pe continentul fiinţei. cetate-a Logosului şi prisacă 86 .. zdreanţă de prostime. Belagi.. ca adevăru-n veci să nu grăiască dinspre celesta fire românească.. ori Blachi. Pelasgi. nr.. de la Egee la Pripet - mergi anul.. la patrioţi tăindu-le elanul.Anuarul de martie. întâi-scindat prin legile credinţei în Dax şi Thrax - în Daci şi-n Thraci anume.. apoi vă spune mulţimea de popoare prin imperii. Asănească. III Voi.. IV Valahia cea Mare.. şi Sarmizegetusa - ochiul lumii. v-o ţine-ascunsă şleahta mârlănească de pseudo-istorici iubind banul... de care frică-avù şi Genghis-hanul. Vă-ntunecară rădăcina dacă. de îi sperii. de toleranţă - prag al umilinţei -.. prin istorii.. Olahi - vi-s alte nume bune. sigur..! Vitregitu-v-aţi şi-n mume. tot fost-aţi. istorii false vă nutresc la clacă.. 5 / 2010 ori fără Biblie Pelasgo-Dacă. dar thracă. Înnobilează-ţi fiii-n ştiinţe. V Pe Burebista-l omorâţi - că vinul nu vă mai curge-n barbă cu pelinul. lupoaica vitregitelor destine la lupul Sarmizegetusei vine.! În Creştinismul Cosmic pune-ţi masa... Cât inimile davei n-or să-ndure că în rărunchi v-ajunge iar secure. că-mi eşti şi cel mai vechi cuvânt-pământ. din Cogaion trăgându-şi harta humii.. 5 / 2010 lui Dumnezeu de dinaintea spumii.. din poarta mitului rozând protoma. De-o nouă nuntă pentru vremi senine le-mpodobeşte Decebalul doma. duhnind sangvin şi-n plaiurile-alpine. dorul de-ozon al naţiei alìnu-l. apără-ţi valorile - tezaur sfânt....... sublima unitate.-n arte. pe-arginţi vă daţi toţi brazii din pădure... din Roma.Anuarul de martie. apoi voma. Traian le-aduce-aroma. VI Popor Valah. cu Verb de jar eu te binecuvânt. n-am vorbele deşarte. şi n-ai nevoie de străinătate ! Cu sacrul brad împodobeşte-ţi casa: 87 . Cu-armata puilor vicleni. refă-ţi marea. {i Roma fu pelasgică.. nr.. dă arhitecturii sângele-cuvânt: progresul doar astfel gata de start e.. ivind în Cogaion celesta carte.. în graiuri...-nsă vulponii din neam v-aduc în casă toţi spionii şi munca vi-i zadarnică. că neglijaţi a fi drepţi.. de foc... sfidând misteru-n sfântul ou de Paşte. doar pentru că-i viteaz de sfinte moaşte: la impostori. croiţi cărare.. cât mai tare. astfel. renăscând raiuri. Fosfor aveţi cum e nisipu-n duna de lângă piramidă.! VII De două mii de ani moartea vă paşte - că dezbinare-aveţi între hotare. s-aprindă sorii-n ţara care n-are hambar de diamante.! VIII Doar legea firii îmbumbind fotonii o ştiţi - că aţi aflat-o-ntotdeauna..Anuarul de martie.. raze-n soare. doar pentru că-nţelege-a se cunoaşte. Mai reţineţi: lumina e-n tăria din amnare. gura-de-rai v-aprinde electronii. că daţi în cap la semen.! Conducători străini duc neamu-n moarte de nu treziţi nemuritorii-n plaiuri şi spirit dacic în Valahi. 88 . nr....! V-alungă şi eroii din grânare. cât trădători de neam în ţepi vi-i puneţi. preabuna... 5 / 2010 doar din genuni eliberezi mireasa nunţii eterne din seninătate .. soare şi lună vă mai ţin cununa. Viesparele-arcuite se vor toarte la graal pelasg menit etern să poarte întregu-mi pur. rod inimile slabe de la stâncă. se repède. voi. E cea mai veche. celestului azur i-aţi dat conturul de şapte mii de ani - vreme adâncă. doar albina sub jurământ zalmoxian se vede: de-aici.. 5 / 2010 nicicând. Spre-a-mpărăţì iar Daciei pâmântul.. Pare să rămână.. luaţi-i splina ce-n viitor. ea vi-i liantul sacru-al bătăturii..Anuarul de martie...! IX Da. re-nvăţaţi ce-i disciplina. durul: toţi dracii dezbinării-n voi mănâncă.! Totuşi. când urcă în amvon. opusă urii. Pelasgo-daca sfântă vi-i stăpână.! Din geometria muncii.. sau valahă. n-o s-apuneţi.. cum aţi numit-o-n creierul naturii.. şi azurul. nu fiţi ca droaia junglei de bipede.. din Sarmizegetusa.. din Cogaion. s-aprinde tusa. La trădători. stârnindu-şi vântul: "Zdrobiţi-i ca pe şerpi !" - cum Salmoş spus-a. gândiţi-vă prezentul. la hoţi. Pelasgă. prin istorii. nr. sau română.. şi nu frână. priviţi-vă-adevărul..... cu steagul... voi credeţi încă - e Creştinismul vostru Cosmic. fluviu ivind-o lumii. vă dau la hoţi şi aur.. purul.. 89 . de ştiţi s-o cultivaţi.-n Zalmoxianism.! X Doar limba vă e raiu-nvăţăturii. that is the God of Kogaion / Sarmizegetusa. 5 / 2010 voi. lutu-mi a-nţelege. Fire / the Red Emperor. in the spirit of the principles stated in Zalmoxiano-Pythagoreic Inscriptions on the Gold Plates from Petelia-Thurium. pe când albine-asediază nalbe. nr. ? Nici Fântânarul ziditor de lege ulciorul gândului nu vrea să-mi crape - că-i de Horez. cât vie lacră-i pribegitei ape.Anuarul de martie. dar rege.. raises ten laser-psalms to the „keystone" of our quotidian cosmos (Anuarul de Martie / The March Annuary). ca-n doruri noi izvoare să-mi însalbe.. cu mierea din cântări lucind în salbe. Wood / the Yellow Emperor and the Earth / the Black Emperor. Water / The Green Emperor. În flux-reflux de vise desrămate.. the Pachian-Tatomirescian lyrical hero. as a responsible "part" of the "sacred cosmic whole". tu. daţi cuvântul. purtând mărgeane-n var de Ararate... Oare doreşti. el. In the third cycle..! (12 april 2004) Ion Pachia Tatomirescu's Sonnets (Abstract) In his cycle entitled Nine Sonnets from Prince Charming's "Golden Book".. ne-ncoronat. the "Son of the Earth and of the Starry Sky". Ion Pachia Tatomirescu's lyrical hero reveals himself as an iniţiate (epopt) in Zalmoxianism. sorb de curcubeu Cereştii Groape. 90 . soarelui valahic.. The cycle The Emperors' Sonnets constitutes a hymn to the five elements / actions of the archaic universe - a Kogaionic Weltanschauung: Air / the White-Emperor.! Sarmis cântând ulcioare de Horez... Am iscălit şi luturi alb-codalbe d-ulcioare cucuteniene. încerc altoiul buzei lor sărate.-n rate. of "the celestial kind" in particular. also called by his ancestors - who possessed the knowledge of becoming immortal - Samosh (Father-Sun). The Ten Sonnets of the Ultramarine Emperor. Nu-i pasă nicicui: Firavă. Nici dacă noroc Lăsându-mă pradă iubirii Mai port. 5 / 2010 Adina-Maria POPA Sunt frunză Sunt frunza aceea Muşcată de dor. prin viaţă Trecută. Sunt frunza de care. Cireşi Şi petale vâslind Şi ierbi 91 . Mă ţin în coroană Dar nu-mi mai măsor Nici vârstă. nici farmec. Când toamna hai-hui Se-ntinde pe cale.Anuarul de martie. nr. oricum. C-un pas înainte De ultimul drum. Aşternut de iubire Un iaz. Lângă iaz o livadă... Înspre clipa când n-ai să mai pleci. Dorul de tine e dor. nr. De vânt domolit Şi de apă sub moară. De greier peltic Şi de mierlă sprinţară.Anuarul de martie. Noapte de noapte.. În copacul de la marginea grădinii. Rămân aceleaşi păsări treze.. În urma lor Sunt speranţă şi aripă-n zbor Către ochiul tău strop de senin. Iubirii. Ca un fulger de vânt răzvrătit. Cum o boare de crin desflorit. Păsări Rămân aceleaşi păsări treze. Călătoarele trec. Doi cireşi. În amurg răzvrătit. Un iaz. Înspre pasul ce bate poteci. Către braţul ce-aşteaptă să vin. Cum lumina de trist asfinţit. În urma lor Paşii verii-n tufişuri se-aud Ca un murmur de ploaie rotit. Seară de seară. Aripă şi speranţă Călătoarele trec Toamnă de toamnă spre sud. subţire veşmânt. 92 . În grădina De la marginea mării. 5 / 2010 Cu parfum de răcoare Şi cânt. Pâlc de ierburi şi cânt. monoton. Acolo.. E vânt şi plouă. pe amurg. nr.Anuarul de martie. la capătul mării. la marginea mării. 5 / 2010 Rămân aceleaşi păsări treze. Am în buzunar Un ban tocit şi ziua dintr-un an În care-am fost cu dragostea un trup... E vânt şi plouă. Vară de vară.. Şi nu mai pot la rugă să-ţi răspund. Pe-un strigăt polifon de mierlă sură. Prin nisipuri sărate şi val Creşte liniştea lor de poveste. Peste merii-nfloriţi îşi coboară Trilul vag. Vorbele se rup Pe sfori de apă între nori şi lut. Păsările din mine veghează. Noapte de noapte.. Cei mai trişti pescăruşi vin spre seară. Ochiul tău profund Se joacă-n cercuri lucii ca o undă Peste privirea mea şi îmi inundă 93 . Seară de seară. Pe gându-mi încurcat într-o răsură. La capătul mării Acolo. Lângă marea De la marginea lumii. E vânt.. Vară de vară. E vânt şi plouă. Pescăruşi zăbovesc să se-mpace Cu gîndul că marea se face Mereu mai senină şi zace Sub zbor de-albatros. ce-nfioară. În zbor încrustează ferestre Ce ne trec din ce-a fost spre ce este. nr. E vânt.Anuarul de martie. Aripă şi speranţă / Wing and Hope. Pe câmp Şi tălpile frânte de-atâta jelit Au să-mi sângereze precum buzele Rupte-n sărut. La capătul mării / At the Sea's Far End.. 5 / 2010 Ţinutul trist în care m-am retras În ziua dintr-un an ce mi-a rămas. Aşternut de iubire / Layer of Love. tot mai rar. Dac-am să ajung înspre zori în fânar. in a graciously-Apollinic elegiac tone (Anuarul de Martie / The March Annuary).. Acoperă-mi trupul cu ochiul tău sur. Lângă nara fierbinte a calulului solitar Rătăcit printre-obstacole rar.. Adina-Maria Popa's traditionalist poems (Sunt frunză / I'm a Leaf. 94 . Păsări / Birds. Sărută-mi adîncul iubirii de drum Şi fă-mă fărâmă din visul tău pur. Iubire Dac-am să mă-mpotmolesc într-o noapte. Mrs. / Windy and Iubire / Love) reverberate the feelings generated by autumn's arrival. 95 . voi fi verde.. Din jertfa ta albastră sub râuri se desface unghi. Iar dacă tu vreodată ai să iubeşti o frunză. mă recunoaşte doar dintr-o mie.. Eu nu sînt vânătoarea. descos cioburi de sânge. nălucirea nu mă-ntoarce. while you keep searching for larks under the Sun's skin... nr. 5 / 2010 Monica-Oana VINTILESCU Ciocârlii pe pielea soarelui Vâltoarea nu mă toarce.. it can only recognize me out of a thousand women.Anuarul de martie. Larks under the Sun's Skin The vortex cannot spin me.. în vreme ce tu cauţi ciocârlii pe sub pielea soarelui. the delusion cannot invert me.. nici vrajba junglei înjugate la verbul de bronz.. sub unghii-ngenuncheată... I will be green. Femeie agravantă Mai sărută-mi o dată portocalele-ngemănate şi alocă fiecărei pietre de moară câte-o veveriţă alunată. iarna pe dinafară. The Aggravating Woman Kiss my twin oranges once more and offer a peanut squirrel to each millstone. învinuieşte-mă iarăşi de-această femeie agravantă care mă trăieşte. blame me once again of this aggravating woman who dares to live me on the inside during daytime..Anuarul de martie. împărăţeşte-mă peste-al sângelui tău întreg cuprins. Kneeled under my nails. nor the wrath of the jungle under the yoke of the bronze verb. 96 . ziua pe dinăuntru.. I am unstitching shivers of blood... ca să mă pot azvârli toată în oglinda mereu-aceleiaşi temelii. 5 / 2010 I am neither the hunt.. An angle gets loose beneath the stream out of your sapphire immolation. And if you ever love a leaflet.... nr. ..Anuarul de martie. The Rebellious Satyr Out of almost all my nights and out of each of my cures for fear.. the remoteness hits me against the gates of grass. 5 / 2010 on the outside during winter time. adulmecă arama şi trece ― nu-s încă de ajuns în deznădejde coaptă. and the temple of your guitar. so that I can throw my whole self into the deep mirror of the-always-the-same-foundation.. nr. Faun refractar Din mai toate nopţile şi din fiecare leac de frică. against the fresh delirium of the city. bringing ― as supreme arguments ― 97 . de cel mai proaspăt delir al oraşului. al Atunci-fără-de-Moarte-lui. make me your Queen. argumentând cingătoarea mâinelui-cu-dor ori tremurul ultim al Acum-fără-de-Bătrâneţe-lui. Oasele-nrămurate tot trudesc la mina eternului ― faun refractar. depărtarea mă izbeşte de porţile ierbii.. de tâmpla chitării tale. he catches the scent of the red copper and he slithers by ― in despair I am not yet ripe enough.. in the kingdom of your blood. The branchy bones keep laboring into the mine of the everlasting ― the rebellious satyr. aidoma Clipei-Lactee. Vehemenţa-Ta.. asumându-ne mai apoi paternitatea eternităţii. The Milky Second An auburn conspiracy in the locker-room where I am just squirrelling the latest retouches upon the white water lily medicine and a few expired winter-cubs. Clipa-Lactee O conspiraţie castanie.. just as the Milky Second did. cu plecăciune: cer numai (şi pământ) trupul tău bolduit ― bonus la aceleaşi zaruri cardinale. când am aţipit amândoi sferic. nr. of The-Then-With-Out-Death-to-Him. make me music once again. sub despletirea cicorii.. fă-mă iară muzică..Anuarul de martie. Your-Impetousity-Highness. when we both took a sphere nap and afterwards we assumed 98 . în vestiarul unde tocmai veveriţesc ultimele retuşuri la algocalminul nuferit şi câţiva iernuţi expiraţi.. under the undone of the long-haired-chicory.... 5 / 2010 the belt of the long-longing tomorrow or the final tremble of The-Now-With-Out-Hoary-Ages-to-Him. I am bowing to You: I am asking you this Heaven (and this Earth) your bold body ― as a bonus to these everlasting cardinal dices. and behind it'll grow the Gossamer Forest. Rădăcină Ochi de pisică verde se furişează printre copacii răs-popiţi. de ne încearcă-n mlaştini slinos-înfăloşite?! Nu asculta! Zvârle broboada Sfintei Vineri în miezul nostru de Cuptor şi-n urmă-i va să crească Pădurea-borangic.... to weave magpies and egos of troubling-childish blackbirds. back in our middle of July. de-oi dibui nerostuirea-nerostirii ― fecior-de-fum-pui-de-lele ― de-oi număra cu inima şoaptele de mac ― pribeagă -cetină-vrăjită ― şi vârfurile de pumnal toate câte-ncap răsucite-ntruna 99 .. Îl iau pe Mustăţea de mână. Roots The greenish-eyed feline is sneaking among the unfrocked trees. Pân' la cap de pod orbecăind.. Botul dealului îmi descântă-n poală războaie de ţesut coţofene şi orgolii de mierle buclucaş-năroade. The muzzle of the hill casts a spell of warpaths in my lap.. nr. Who became so bitter as to try us into slimy-proud swamps?! You do not listen! Throw away Saint Friday's wimple. 5 / 2010 the Eternity's paternity.. Cine prinse-atâta ciudă..Anuarul de martie. eroare cu demnitate de râmă ecvestră. dincolo de haremul-umbrelor ― viclene-cadâne-ndoieli ― îl iau pe Mustăţea de mână şi poate la cap de pod ai să m-aştepţi. de-oi struni cumva arta centrifugă de a nu fugi prin fulgi-oţeliţi-de-această. de-oi avea curajul să dau peste cap cortina-de-oţel a bradului-domn-şi-stăpân.iubire.. Esenţă de inimă Eu nu pot fi greşeală forjată-n harta acestor vene. 100 .Anuarul de martie. nr. 5 / 2010 şi aceeaşi rană.. if I shall have the guts to tumble the-steel-curtain of the-Master-and-Lord-fir-tree. beyond the shadow harem ― perfidious-doubt-slaves ― I'll grab Moustache's paw and maybe somewhere by the bridgehead You will be there for me.. if I could somehow keep a tight rein over the centrifugal art of not trying to break through the-steel-flakes-of-this-love.. Feeling my way up towards the bridgehead. if I could somehow find the meaningless of the unsaid ― a-black-sheep-lad-of-smoke ― if I could someway count the poppy whispers by my heart... ― a-wonderer-enthralled-fir-tree ― and all the twisted daggers' points that could pierce the always one and the same wound. There for Me. nor a thread of sand destined to the ostrich-courage. Acum nu mai pot să cedez. I am neither a-vane-determination-in-a-word-body. I am neither a-flabby-bat-in-the-pond. Heart Essence I simply cannot be just a mistake wrought within the map of these veins. nici fir-nisip sortit bravurii-struţ.. ori coloană-vertebrală-colon-încolonat. într-o mândreţe de Vânare-de-Vânt. clonată la ordinul jupânului Cap-Plecat. an error with the dignity of equestrian earthworms..Anuarul de martie. Acum nu mai am nici linişte dreaptă. coloana vertebrală mi s-a dublat. cu niciun chip ― nici cu chip cioplit. cloned at the request of Master-Lowered-Head. Dublu oţelit De când m-am întabulat pe tăişul acestei linii de tren. a cyanide approximation taking delight in the insatiable calendar's wheel slide. cu atât mai puţin paralelă. Eu nu sunt flască-bâtă-n-baltă. nr... nor a-backbone-lined-up-colon. I am the very essence of yourself. cu atât mai puţin în chip propriu. in splendid Uselessness. nu-s hotărâre-giruetă-n-trup-cuvântat. 101 . Eu sunt esenţă de tine. 5 / 2010 aproximare cianurată savurând derapajele calendarului nesăţios. . nor even less a parallel one. şi mai inflexibilă. or even less my own. I have neither a straight tranquility. nr. my spine has doubled itself. desigur.. 5 / 2010 Ori de câte ori mă lasă picioarele ― ca pe orice titan de lut ― şi-mi vine să pun jos pentru o clipă planeta asta de javre şi cili. There's no image I could possibly give up by ― either a graven image. pilăriţa o apostrofează pe săraca-n duh. la fiecare pas. nici preţ de-o clipă măcar n-am şansă de negociere.. De când mi-am înscris domiciliul în cartea funciară a acestei şine. oţeţita urlă la cea oţelită. Aşadar. de câte-un apostrof ori de vreo apostilă. mereu se găseşte una să fie mai demnă decât cealaltă. să mi le reteze odată naibii pe amândouă. ca-ntotdeauna. Double Steeled Since I entered my name in the real estate register of this rail edge. pot numai s-aştept. cu niciun preţ. aşa că-n toată casa mi te-mpiedici.Anuarul de martie.. Acum nu se mai curbează niciuna. coloana vertebrală mi-a căpătat dublă personalitate. Poate până la urmă apare trenul ăsta îndelung şi-ndelungat. 102 . se iau la harţă ca două caţe-n mijloc de piaţă. At present. and more inflexible. not even for a single moment have I got the chance of negotiation.Anuarul de martie. the sour one yells at the steeled one.. So all I can do is wait. there's always one more dignified than the other. At this moment. damn it. as I always did. damn it. the talkative one apostrophizes the half-witted one. so all over my house you tumble across an apostrophe or a recommendation. 103 . Maybe in the end this long-longed-for train finally appears and cuts them both off. Since I subscribed my location in the real estate register of this rail. damn it. at any cost. my backbone developed a double personality. nr.. there's no way any of them curves.. 5 / 2010 Whenever I get cold feet ― as it happens to any clay titan ― and I feel I would take this planet of larvae and cilia off my shoulders. naturally. they make the feathers fly as two spitfires in the middle of the market place.. 5 / 2010 Cronic~ de carte Prof. pare a impune un nou tip de clamor (luăm termenul în accepţiunea de „strigăt" în faţa deşertului / neantului „neîncreţit". Stare de ţăndări*. de Ioan Baba. un clamor liric aidoma unei lame de baionetă înfiptă în timpanul prea ruginit al Distinsului Receptor Reificat din ultimele două decenii ale secolului al XX-lea şi din primul deceniu al mileniului al III-lea. nr. „fără văi").Anuarul de martie. Ion PACHIA-TATOMIRESCU Lecturi din Zilele Celor Nouă Babe... (...urmate de Zilele Celor Nouă Moşi. ajungându-se la Echinocţiul de Primăvară al începutului de Nou An Dacic) Iubirea ca „stare de ţăndări" Recentul volum de versuri. lângă care vin şi Zilele Celor Trei Ursitoare. 104 . dr. de la solstiţiul de vară. Nu trebuie pierdute din obiectivul analizei. mai exact spus. sau. / Grăuntele mai mare / Decât furnica. Poeme incisive (1991). Năzbâtii candide (1994). unde impresionează un soi de citadinism danubian în desfăşurare vertiginoasă. dinspre izvoare între care se aşează casa sufletului şi a poemului. "Seducătorul şi percutantul Adevăr / Peste care sângerează cezarii şi ţânţarii..." - Focul cercetează adevărul) etc. dinspre reeditarea cuplului edenic de dinaintea căderii în păcat. ori „intrările" / „ieşirile" din câmpurile mitului. poemele redistribuite aici. 105 . din care se mai salvează - pentru Cetate şi Ens - doar iubirea autentică a sacrului fluviu şi a malului său stâng. ori în vecinătatea imediată a vremii tipăririi - despre fiecare volum antologat în Starea de ţăndări. Deşi noi scris-am - în anul apariţiei. Reversavers (1999).". având în vedere doar şapte volume de versuri publicate de Ioan Baba de Novi-Sad. pentru o nouă lumină a vocalelor. nu numai pentru re-alcătuirea / re-închegarea vreunui nou univers. Oglinda triunghiulară (1990). În urechea timpului (2003) şi Icoană din Balcania (2004). ori tulburate.Anuarul de martie. o gravitate care - după cum subliniază prefaţa - are rol terapeutic şi chiar „efect homeopatic". în azur. nr. miteme ce pot fi privite oricând şi drept „ţăndări". 5 / 2010 Stare de ţăndări este o antologie întocmită şi prefaţată de poeta Ileana Roman de Drobeta-Turnu-Severin. din arhitectura mitemelor. cât mai degrabă pentru un inedit foc dintr-o viitoare vatră din Ţara Poemului ("Astfel au dăruit templului / Stabilitatea şi consistenţa cosmică" - Ambasadorul Manole. o iubire ce permite eului proiecţie cosmică dinspre soarele din gutui. cu optsprezece trandafiri. demenţială. Prefaţa Ilenei Roman se încorolează pe o pecete stilistică semnalată în urmă cu câţiva ani de criticul Adrian Dinu Rachieru. un reîmprospătat teritoriu poetic. determinându-ne a exclama o dată cu haijinul: "Câtă silinţă. un reîmprimăvărat. atunci când este abordată creaţia lui Ioan Baba: capacitatea-i extraordinară de a valorifica spaţiile oniricului (kafkian ori camusian: "O mulţime de Şobolani / se perindau prin vis..." - De frica Iadului). dinspre o natură mai pură în reflectarea „oglinzilor triunghiulare" cu tot mai multe părţi de aur (potrivit aşteptărilor noastre dialectice) din întregul divin. dinspre realcătuirea. cu dimensiuni ale spaţio-temporalităţii înceţoşate. labirintizate paradoxist. angajează la receptare un „altfel" de unghi de fugă lirică ioanbabiană. pecete stilistică potrivit căreia Ioan Baba este un poet ce „cultivă un ludism bolnav de gravitate". "Cum Piramida se proptea / De cele patru tâmple ale noastre" - Spre piramida argintată. până în momentul antologării: Popas în timp (1984). prin grija altcuiva decât autorul lor. nr. reînviind prin poezie. cu iluzii împlinitoare. îl oferă autoarei. Dincolo de uşoara contaminare cezarivănesciană. Chiar dacă nu a părăsit decât fizic baricadele românităţii din Basarabia. poeta cunoaşte bucuria rodului. "un dar pe care destinul. şi nu vreo cădere hyperionică („încastrată" chiar şi în măsura „zig-zag-ată" / „fulgerată". Drobeta Turnu Severin. dincolo de „chichiţa sem- 106 . a rupturii. de 8 - 7 - 8 - 7. Experienţa vieţii demonstrează această reîncarnare. lumea cu sine şi în sine. dar şi cu tristeţi hăuitoare de neant" (p. încrâncenată a rezista tuturor încercărilor vieţii. întotdeauna din / dinspre „ceva mai înalt" în „ceva mai mic / scund / jos". atunci când cu unghii înfipte în carne se încredinţează paginii albe. Suspendată între Est şi Vest („cu ochi bifocali. într-adevăr.). care văd simultan două lumi"). Editura Prier. chiar dacă a ars „fără rost" (cum se mărturiseşte). să se regăsească / reîntemeieze." (p. antologie de poeme. poeta adulmecă înflorirea. 5 / 2010 (*Ioan Baba. să se desprindă de nişte realităţi apocaliptice. a catrenelor "Luceafărului"). i se pare autoarei - într-un Avertisment - nu neapărat narcisist. în „relieful plat". Veneţia. 9 sq. 2008). simţind cum fierbe în ea sămânţa rodirii. ceea ce nu poate să sugereze decât „cascada". "o simfonie în cheie minoră. permite autoarei a se simţi un vas plin. prin legile lui paradoxale. Dincolo de dispunerea maiacovskian-futuristă a versurilor. ori „căderea" neoximoronică „de fluide". poeta încearcă să uite. „Înfiată" de arterele veneţiene. 5) şi autorului de „cuvânt însoţitor". cu munţi înalţi şi ape adânci. conştientizând şi depăşind blestemul sterilităţii într-un spaţiu al interminabilelor confruntări. O „altă" poetă pare a se fi ivit. ca un dat... Jurnalul unui evadat din Est*. Stare de ţăndări.Anuarul de martie. preaplină de logos.[...] „Bântuită de faceri". mult prea plin. Adrian Dinu Rachieru. de aici încolo. purtând. Eugenia Bulat ne încredinţează această carte a saltului calitativ. Elegie şi înfiorare cosmică Noua carte de poeme a Eugeniei Bulat. poeme ce aparţin unei noi vârste creatoare. "Veneţia. sau. Cădere în sine (p. 8 martie 2008"). din continuarea „jurnalului". cu verosimilă convergenţă lirico-semantic-sincretică într-o încrâncenare de creare a unui topos. dimineaţa... / cu ochi plini de ceaţă. / pe apă. / ciugulindu-se... / Ape molcome. / şiroind din înalt / pe biserici... / O sirenă urlând. / somnoros alintând / scări de lemn. cum le-au calificat „pelicanii criticii literare" din România resurecţiei poetice din 1965 - 1970 şi a paradoxismului). sau Omul Fantă. / porţi 'nalte. / fulgerări... / ! Fulgerări din neant. ici-colo. / în şiruri.. 78 sq. 19 septembrie 2007". unei etape profund-elegiace. încheiat. / de gondole.../ [...] / Căţeluşul de pluş / de cu seară rămas / într-o barcă... / Scripeţi vechi.). dincoace de "Măreţia frigului". echipat şi cu neauz. "Veneţia. evident. cu datarea „Veneţia. 17 iulie 2006"). / romane... / coapse dulci de femei.). 107 . care nu sunt „nichitisme". / ca un leu / sângerând / în savană. / şiruri negre. / Muşchi verde. 26 septembrie 2007" p. / gheboşiţi. de pe fila-poem. / porumbei la uscat. 6 octombrie 2007": "...Veneţia.. fără vreo puternică voltaicizare de suflet. utilizată „căpşunistic-spanioleşte" şi în scrierea noastră pelasgică / valahică (după cum s-a întâlnit mai demult pe la Cezar Ivănescu şi despre care făcea vorbire - supra - Adrian Dinu Rachieru pe când avertiza la E. lucios. / nebune.. 86 - 88. „că ar urma mirarea"). . speriaţi. Căderea în necuvinte (pp. lipsind cel al „căderii în sus"). Bulat o „contaminare cezarivănesciană"). / bărbi ude. adică „omul structurat din antimaterie". / Ape verzi. nu veneţian. există în pseudo-jurnalul liric al est-evadatului bulatian o aglomerare de obiecte. fără a se evidenţia valoarea-i ortografică („de mirare conţinută") de valoarea-i de punctuaţie (de „avertisment" madrilen. 80 - 82. / Cer gri. / putregai ozonat. Etc. / nesfârşite. „Veneţia": "Veneţia.). Cădere în logos (pp." (Veneţia ca un dat. / fantomatic topite în zare... / ...Pescăruşi speriaţi. de Nichita Stănescu). cât mai ales de „semnificanţi" / „semnificaţi". / vibrând. 5 / 2010 nului mirării". cu precizarea "Veneţia. / violent clocotind / peste praguri. cu înfiorări cosmice peste priveliştea pietrificată a fiinţei: Cădere în tăceri (p. nevăz etc. Deosebit de interesante sunt poemele din „ciclul căderilor" (evident. 83 - 85. dar fără a cunoaşte semnificatul de la necuvânt-ul stănescian: cel de „vocabulă / slovă prin care comunică - „se comunică" - Fant-Omul. 76 sq. / porumbei contopiţi peste ziduri... / şi figuri statuare: / bărbi albe. / albind. / opaci... / Obloane verzi. / sub apă.../ şi ploi peste ea. desigur. verzi. cu loc-datarea: "Bologna. / arlechini plictisiţi / pe tarabe... / Casanova la uşi. 11 sq. 13 sq. / ! ţipători ca fântânile-acasă... " (p. / copios saturat / de adâncuri... / Pescăruşi săgetând.Anuarul de martie.. ca un dat: / în apă. nr. Cădere în Marele Frig (pp. de cazarmă. / mugind în adânc. nr. 9 decembrie 2007") şi Cădere în verde (p. 91 sq. cu toate limitele sale. teluric-stelară profunzime. Veneţia. nu de la dantelăriile vreunui igrasios Fanar cu molii). cu un Cuvânt de însoţire de Adrian Dinu Rachieru. atunci când va reuşi să depăşească anumite poncife ale teribilismului de a spune oricum orice. poeme. meritând a fi călduros primită.. ca un dat... Jurnalul unui evadat din Est. cu o generoasă prefaţă. aparţinând unui reprezentant de seamă al „generaţiei Google". constănţeanul din el va avea dreptul să se pretindă din stirpea tomitanului care s-a denumit tenerorum lusor amorum. când îşi va radicaliza poezia faţă de asemenea tare. Meridianul frumoasei „rătăciri" a lui Ionuţ Caragea este Montreal-Canada. teribilism care-i aplatizează pe mulţi congeneri ai săi. Deosebirea dintre dragostea de literatură şi adevărata poe zie de dragoste. Poeme pentru un certificat de „Doctor în Erotologie" A paisprezecea carte semnată de Ionuţ Caragea. 108 .Anuarul de martie. "Chişinău. certificând tânărului teritoriu poetic caragian coordonatele: 1) un lirism erotic de excepţională. suită de însemnări - după cum se prezizează în subtitlu - "pe marginea volumului selectiv din opera unui tânăr poet român rătăcit pe meridianele lumii. 2008). maturul Ioan Caragea (de la arţarul Canadei. spun numai că:) admite şi mai greu vocabula de simplă comunicare. este o antologie* de fermecătoare creaţii. Editura Artpress / Augusta. de Corneliu Leu. Poezii de dragoste (2010). antologia de faţă fiind "o demonstraţie bine pusă pe direcţie". "Braşov-Chişinău.. 7). "o demonstraţie promiţătoare. 5 / 2010 Cădere în ape (p." (p. că diminutivele zgârie urechea şi simţul poetic iar simplităţile exprimării trebuie să cuprindă mereu un antibanal feroce. (* Eugenia Bulat. 26 iulie 2007"). Timişoara. o demonstraţie care ne arată că. lipsită de profunzimi sau de originalitatea rezonanţei. 89 sq. când va ajunge să simtă că albul vers (ca să nu spun că respinge. dar bine înrădăcinat în dragostea pentru poezia limbii lui" (p. Corneliu Leu - cu o „teamă maioresciană de diminutive" - observă (în prefaţă) că se anunţă deja un anotimp în care „Ionuţ" devine autenticul. cu Dumnezeu. de fapt. 19).Anuarul de martie. chiar îi declară - în contextul atâtor copleşitoare dedicaţii curtenitoare -. făcându-ne conştienţi că. Corneliu Leu citează un original poem-martor (din afara textelor antologate aici).). eroul liric ionuţcaragean cocoloşeşte coala cu poem. internetizat (email-at). ci exact ca pe un duh care te animă..." (p." (p. pe această coordonată se iveşte poemul În altă viaţă am fost un râu ("în altă viaţă am fost un râu / iubita mea era o salcie / cu dragostea despletită / câteodată frunzele ei / îmi acopereau trupul / câteodată se închidea în sine şi plângea / adesea o mângâiam unduitor // într-o zi iubita mea a plecat / în căruţa unui lemnar / în locul ei / pe un ciot / se odihnea adesea / o codobatură // eram furios şi pentru o vreme / n-am mai privit malurile / până când o femeie necunoscută / privind prin mine pietrele / a vrut să afle rostul pământului / şi s-a lăsat să cadă / ca o pană de codobatură / ca o frunză de salcie / a plutit o vreme / cât m-au ţinut braţele / apoi am sărutat-o / şi a rămas în voia mării..." - p. e „Duhul din Toate". sfătuitorul. în tânărnestăvilită desfăşurare telurică. iar tu ai dreptul modern să nu-L înţelegi ca pe o poruncă. 118 sq. trăsăturile fundamentalist-paternaliste de „Tată a Toate". pentru că iubita-i „apropie Luceafărul de Lună". în acest sens. inspiratorul şi animatorul gândurilor tale. descreţindu-şi „fruntea şi părul văruit". dă pământul „înapoi cu un minut".). nr. ci dialogul „nou". cu „sufletul volbură": "femeie. 2) nu dialogul-psalm ebraic-davidian. În suita simfonic-erotologică din această antologie. al simţirilor cu care-I înţelegi Cuvântul. îşi lasă „toate porţile raiului deschise" şi este „numai pop-corn de săruturi".). nici psalmul valahic-arghezian. până în vecinătatea spaţiului celestnocturn guvernat de „binomul" Luceafăr - Lună. Download: "Doamne / am primit mesaj de la tine / în timp ce mă spovedeam pe hârtie / s-a înfiripat un link între cer şi pământ / prin care mă hrăneam prin care te downloadam / poezie / am învăţat să iau totul de la început / [...] / o iubire / care m-a făcut mai Om / decât sfânt / prefer să rămân toiagul tău Doamne / pe care să-ţi sprijini sufletul / şi să mă doară dragostea ta / decât să mă dărâme / cuvinte de dragul cuvintelor / pentru că-n lumea asta chioară / nu tot ce zboară se numeşte înger. iubeşte „până prinde rădăcini". 17 sq. „în cocoloş" relevându-se iubita-i hamangian-gânditoare între „flori de mărgărint". adică prietenul. râde „cu zece rânduri de lacrimi". iubirea ce-ţi dedic este-un orgasm înrădăcinat / în pământul 109 . năstruşnicul erou îi închină atâtea poeme fiinţei iubite încât îi face - din ele - „cerdac la moara cu visuri" chiar dacă abia i se mai ţin ochii „de întruchiparea unui copac în palmele căruia stă cuibărit". 5 / 2010 19 sq. conversaţia cu Divinitatea ce "şi-a depăşit împreună cu autorul respectiv şi cu secolul în care trăieşte acesta. printr-o carte de însemnări de călătorie. 7). 131). izvoarele. nu numai în droaia de cuvinte sărutate. Iaşi. un volum-oglindă de vremuri. Poezii de dragoste. moralitate de doi bani.). un „cuplu teluric-celest" cu înfotonare benefică... (* Ionuţ Caragea. de a ocoli black holes şi de a-şi pro-jeta eroul liric tocmai la „ieşirea" prin „cerul gurii" unui labirint valahic-supergospodărit între Steaua Polară şi Lacteea Cale: "...iar rătăcesc amintiri ameţite în sufletul meu labirint / urmărindu-ţi firul iubito paşii-mi se pierd / pe un cer plin de stele / te plimb în Carul Mare pe Calea Lactee / până la Steaua Polară / Luna mirată / îmbrăţişez coada cometei fugare / urmărindu-te prin găuri de vierme / [...] / cu dor de supernovă / întind degetele boante zbori cu viteza luminii..." (Cer de nisip - p. Sunt nişte vremuri în care sunt prea multe vitrine. Editura Fides. 42 sq. 5 / 2010 din care m-am înălţat / şi-n care mă întorc pigmeu / de coajă-aş vrea să te dezbrac şi-n miezul tău / să fiu insectă / cu seva ta să mă îmbăt şi să devin hoinar / în voia unui pădurar îndrăgostit de semne / şi ciotul tău va plânge chihlimbar / şi voi trăi o veşnicie anateme / înconjurat de oase printre lemne" (Dumnezeul păpuşar - p. 1935). fireşte. înainte de-a ajunge "până la glezna unei metafore" (p. la linişte şi la moarte. de astă dată. Călătorul-autor-martor încă de la prima pagină a cărţii ne mărturiseşte „un program": "Voi fi un drumeţ oarecare. volum ce stă parcă sub un atotcuprinzător şi atoategrăitor motto: „Acestea sunt vremurile în care avem excursii rapide (...). Evident. de la bucurie. 40). ci şi în capacitatea extraordinară a acestui poet de a palpa „epiderma" cosmicităţii „cotidiene" (în accepţiunea lui Benedetto-Croce din La Poesia.... 2010). mereu în ur- 110 .Anuarul de martie. antologie. valoarea estetică a poemelor semnate de Ionuţ Caragea îşi află obârşiile. Heidi n-a văzut Roma Termini*. aventuri de-o noapte. dar nimic în interior. corpuri supraponderale şi pastile care îţi induc orice stare. Însemări de pe drumul „răbduriu" Prozatoarea. Forţa. nr. poeta Nina Ceranu surprinde Distins-Vechiul Receptor." (p. În prima secţiune a cărţii. „producător de fatwa". care nu vrea să audă explicaţiile unui ghid „de vacanţă". Persoana care „generează" o fatwa se numeşte Mufti. "Ţara Cantoanelor. În sens larg. Eu voi colecta şi mirosul inconfundabil al locului. apoi Elveţia. desemnând o opinie religioasă a unui învăţat („epopt") după Legea Islamică. un blasfemiator etc. pentru că-i un apostat / „răzvrătit". Timişoara. În Islamismul Sunni / Sunit. Dante Alighieri. plural fatāwā). nevoit să câştige ceva bani pentru studiile viitoare. apoi Castello Gandolfo ("De la Roma până aici sunt doar 24 de kilometri. West-Media abordează termenul fatwa dinspre Versetele satanice ale lui Salman Rushdie. Firenze etc. al 111 . Fontana di Trevi. Politologie şi pamflet Articolele reunite de Ilie Chelariu sub titlul Fatwa lui Che (2010)*. în vreme ce în Islamismul Shia / Şiit poate fi obligatorie pentru individ în funcţie de relaţia lui cu Înţeleptul / Învăţatul („epoptul").). în săptămânalul „Redeşteptarea". nr. Fatwa este un termen din limba arabă (mai exact fatwā. 24).). Partea secundă a volumului poartă titlul În vizită la Heidi - descriind „via Austria". Vocabulele din titlul cărţii sunt aparent-hermetice. dar nu în ruină. 2009). "au apărut în perioada aprilie 2009 - martie 2010. a ciocolatei Milka şi-a vacilor mov..." etc. orice fatwa nu este obligatorie." (p. dar şi izul emanat de eterogenitatea grupului din care fac parte. însemnările de pe drumul „răbduriu" de sub „neantul albastru" privesc mai întâi „halta" de la Verona (Romeo şi Julieta. Editura Eubeea. din Lugoj". 7 sq. A lui Heidi. Heidi n-a văzut Roma Termini. Innsbruck-ul. de fiecare zi.Anuarul de martie. Piazzetta Chateauneuf du Pape. 5 / 2010 ma grupului. Unchiul Will. o jignire faţă de morala musulmană. ca o condamnare islamică la moarte a cuiva pentru că a comis o infidelitate / trădare. fatwa priveşte orice „aspect al vieţii individuale. cetatea Romei (Un oraş al ruinelor. Oraşul paradoxurilor). (* Nina Ceranu. „Cristalele Swarovsky". note de călătorie. după cum arată o notiţă de pe pagina a doua a acestui volum." - p. Este întâlnit în acest volum un stil inconfundabil. negreşit. titlul acestui volum de pamflete se tâlmăceşte prin „Verset(ele satanice) ale lui Che(lariu)" / Fatāwā („anatemele" / „pamfletele") lui Che(lariu)... Prefaţa Un polemist de forţă. 5 / 2010 căsătoriei / familiei. sunt oameni de valoare. bolnavă de cinism şi superficialitate. surprinzând haosul. în timp ce ministra învăţământului uşuie dăscălimea suplinitoare şi buluceşte clasele. Chelariu. al Dhmimmis etc. adică statul de noi plătim cash despăgubiri despăgubiţilor..." (Onorată instanţă. al războiului. stearpă. retroactiv. din cauza lor. de fapt. pe care sunt ispitit a-l numi stil pamfletar-seismic generator de reliefuri: "Justiţia l-a judecat pe ministrul justiţiei [...] Povestea cu megasporurile pe care curţisupremii le dau. ar mai fi sporul de monitorizare şi cel de CEDO ! - p. sfârtecând măştile mafiilor de la vârful piramidei sociale a României. Am ajuns să ne şurluim din monitorizare în monitorizare. 112 . al Jihadului. radiografiind năravurile. [...] Ochiul vigilent şi verbul coroziv slujesc crezul unui revoltat într-o lume egoistă. Realismul pamfletelor lui Ilie Chelariu înmănuncheate „buclat" în Fatwa lui Che este zguduitor.). 20 sq. de „profundă tectonică socială". cunoscutul poet al revoluţiei permanente de până acum. [...] Vorbind de cei care mulg bugetul vânând dregătorii înalte în România SRL. şi un războinic veritabil de la Înalta Curte Justiţiar-Valahă: "[Ilie Chelariu] dovedeşte o vocaţie pamfletară. al afacerilor băneşti. retorica promisiunii şi a jeluirii. autorul distinge. A noastră. Che din titlu (deşi trimite la eroul latino-american marxist Che Guevara / El Che / ori pur şi simplu Che) provine din prima silabă a numelui de familie al autorului. colegilor lor. al politicii. strângeţi cercul!" Adevărul este că respectivii îşi merită sporurile: acolo se munceşte. metehnele şi apocalipsele tranziţiei noastre împleticite lăţind dihonia. iar la CEDO pierdem procesele pe bandă rulantă. 7 sq. arată cam care e situaţia la nivelul „de sus" în România: ca-n bancul „Strângeţi cercul. al „circumciziei femeilor". Nu cred că o să vedeţi vreun purtător de ciocan de lemn cu ceva vechime circulând în Dacie sau locuind în blocurile lui nea Nicu Sumarjudecatu. al păcii. blamând balamucul partinic. al problemelor morale.Anuarul de martie. nr. cancerul ce s-a extins vertiginos şi a cuprins majoritatea sistemelor statal-valahice. circul mediatic şi bâlciul democratic într-o ţară calicită. Între timp. ori al normelor sociale. indiferentă. o tot luăm pe cocoaşă de la tante UE. aşadar. de Adrian Dinu Rachieru certifică în Ilie Chelariu. [...] Ăştia-s stat în stat. impunându-se dintre vecinătăţi „regale"." (p. vituperantă.). cei care o tot fac pe doamna aia legată la ochi. pamflete politologice. directorul Şcolii Generale şi al Căminului Cultural din localitate. Giurgeni-Ialomiţa. cu prefaţa Un polemist de forţă. Aventurile lui Tom Bugeţel în Republica Nepotistă România. aşa cum mi se înfăţişează peste mai bine de două decenii. Vânzoleală mare printre bambinele prezidenţiale. (* Ilie Chelariu. de Adrian Dinu Rachieru. Capitală fără Dumnezeu. prin volumul Rigori şi zboruri*. nr. 2010). Guvernul cavalerilor spitalieri. Sonete şi alte „rigori" Când filosoful şi „baronul" Mihai Dragomir de Ghiroda mi-a prezentat satu-i natal. şi pe d-l Emil Chiriţă (n. înzestrându-l din belşug cu o inteligenţă scăpărătoare. ţară fără noroc.Anuarul de martie. din care ne îngăduim a-i „extrage" aici „grăitorul" portret: "Poetul Emil Chiriţă este una dintre acele personalităţi cu care Dumnezeu [...] a fost generos. semnată de Valeriu Gorunescu. Cu studii superioare.... Neamţul cul tural pune batista opoziţiei pe ţambalul puterii. dar i-au oferit răgazul elaborării în linişte a unei opere bine structurată. Ce-i lipseşte chelului: republică populară. [...] Animator în mai multe domenii de activitate. volum însoţit de prefaţa Un act important de restituţie literară. n-a uitat nici o clipă că are în inimă naiul lui Pan şi harfa lui Orfeu. de limpezime şi de profunzime estetică evidente. prin iulie 1986. Fatwa lui Che. de-a lungul unor ani ce nu i-au adus gloria imediată. înteţindu-li-se parcă torţele cum nu s-a mai văzut de la Arghezi încoace: După căpiţă e Triţă Făniţă. A scris mereu. talent literar şi un ascuţit spirit organizatoric. 5 / 2010 Sunt în acest volum al lui Ilie Chelariu peste douăzeci de capodopere ale pamfletului contemporan românesc. Cel mai mare pitic din lume este piticul român. nu mi-a spus că am în faţă şi un poet autentic al Câmpiei Dunării de Jos. 21 decembrie 1941). o intuiţie fericită a valorilor. Ficatul preşedintelui e mai mare şi mai frumos ca al mogulilor etc. prefaţatorul ne mai spune că volumul de versuri Rigori şi zboruri de Emil Chiriţă este 113 . mai faine decât polca. promotor al noului şi al performanţei şi în sectoare de unde i s-a părut că nu poate lipsi. în toamna lui 2009. Republica Elenelor umblă noaptea la votat. Timişoara. Manelele. Editura Eubeea.". De prin aprilie 2009. (* Emil Chiriţă. catrene. Glose (1 - 5). Te-ai ridicat din morţi. ori glosând. un acrostih etc. Rigori şi zboruri. nimic nu are sfânt. nr. / că solitari suntem ca stânca-n mare. / crezând - în van - că nu se ştie-n lume. 2009). după cum şi raiul / terestru e. IV. înaintând pe direcţia Giurgeni - Maramureş - Scandinavicul Nord. vesel ori banal. // De e un iad. // Doar pentru noi. p.). // Oţet cu fiere de băut Ţi-au dat / şi-n cuie trupul sfânt Ţi l-au bătut. neînsemnat ? / Arată-mi.). / doar pentru noi. ori la shakespeare-ene "dame brune.". 23). / cu viaţa peste moarte ai călcat. Doamne. în glose şi în pantunuri. satire. Rondeluri (1 - 18). / totuna e. intră în „acvariul-continent" al poeziei. p. ori de originalizare a unghiurilor de „fugă lirică". Varia. Bucureşti. / cu suliţa în coastă până-n splină / Te-a-mpuns sutaşu-n necredinţa sa. " (XI. Tu. Sonete (numerotate de la I la LXI). rime. ci otrava iubirii din trecut" (XIX. acesta-i pe pământ / şi-l facem singuri. cântece. ori ca la Vasile Voiculescu - devin bine temperată rugă mesianică: "Te-au răstignit pe crucea a păgână. Iar textele din ultimul ciclu. Dor sau Mângâiere. se văd eforturi de a ieşi din sfera poematic-gravitaţională eminesciană. în ultimă instanţă a sonetului.Anuarul de martie. 31).-ai îndurat / ocări cu mii şi lovituri de cnut. În rondeluri. Varia (cuprinzând 29 de poezii: elegii. 14). blesteme. „Rigorile" chiriţiene - care impun structural şi ciclurile poematice ale volumului în discuţie - sunt: I. fiind atent la renascentiste (ca Beatrice). 114 . Pantume (1 - 6). III. „Zborurile" lui Emil Chiriţă sunt neoparnasiene. tot o durere / şi tot spre lut ne tragem în final. Eroul său liric se angajează în traversarea geografiei parnasiene planetare. calea. sau macedonskiană. ochi prelungi şi ochi rotunzi". nu sar prea departe de „firida" albumului familial. // Tot creşte-n noi întruna putregaiul. fără a pierde din vedere pe cele din spaţiul ebraic (de la Eva şi de la Dalila lui Samson încoace). / fără să vrem ne naştem şi mormânt / purtăm în noi de lung sau scurt ni-e traiul. 5 / 2010 „dens". sonetele lui Emil Chiriţă (între care şi al XLIX-lea) - ca la Octavian Goga. le iubeşte "pe toate" şi le cântă "frumuseţea trecătoare ca un gând" (p. cicluri cărora li se alătură şi al V-lea. // Cum aş putea la ale tale porţi / să bat şi eu umil. Editura Amurg Sentimental. căzuţii în păcat. / ai înviat. mărturisindu-ne că "sunt zile câteodată când simt(e) curgând prin vine / nu sânge. 9 sq. // Cu nume sobru. II. ştiu că poţi. / Ură de-i zice. despre o impresionantă expansiune a cancerului şi a putregaiului: "Purtăm în noi un cancer fiecare / ce îl mascăm sub diferite nume. „minuţios construit" şi are "o transparenţă axiologică de cristal" (p. Doamne. poeme. în fond. / pe care ai sfinţit prin moartea Ta. după cele şaptezeci de pagini ale unui academic „studiu introductiv" despre personalitatea ce dă numele cenaclului cenebist. a. Adina-Mihaela Gavra. „Lucian Blaga" din Lugoj etc. Marius Simonescu. Mihai Pachia. Ioana Palicica-Bradua. Filosoful / exploratorul pelasgo-dac. Andra Adina Vlădoi. Metafore de-april' (secţiunea „cea mai mare". Raluca Popeţi. Teodora Udrescu. D. 5 / 2010 Cosmografiile de martie ale cenaclului cenebist „Aethicus" În structura antologiei Cosmografii de martie (2009)*. de prof. Cristian Răducă. Beatrice Arnica (Zornek). Codruţa Ancău.). unde semnează 18 poeţi-liceeni. câştigători ai concursurilor „Nichita Stănescu" din Timişoara. Andreea Cuţitar. Adriana Simion ş. Cristina Oneţ. Nicoleta Dragomir. unde se încorolează creaţii în versuri ale înfiorării „cosmic-adolescentine" dintre anii 1990 şi 2008. Aida Oală. prozatorii cenebişti (dintre anii 1990 şi 2009) îşi pun povestirile. Mihaela-Andrada Cucui. Diana Mihai. Andreea Oara. paginile de jur- 115 . Anca Mladin. distingem - după un Cuvânt înainte de Brânduşa Murgu. Andreea Maria Dudă. cărora li se alătură şi „ghioceii" laboratorului de poezie „gimnaziastă": Ioana Biholar. Pachia. Floriana Pachia. Daciana Dumitru. dr. laureaţi ai diferitelor festivaluri de creaţie literară. Laura-Maria Ilie. făcând ocolul Pământului cu 1057 de ani înaintea lui Magellan. Veronica Fibişan. Alexandra Pop. Silvana Breianu (Paşici). Ruxandra Ştefan. Loredana Chifan. Valentina Brânduş. Ion Pachia Tatomirescu - secţiunile următoare: Metafore de prânz (Laboratorul de poezie. Laura-Alexandra Popa. I. Diana Anton. spre a marca astfel două decenii de existenţă a cenaclului Aethicus de la Colegiul Naţional Bănăţean din Timişoara. Alina Sbiera şi Iulia Semenescu). semnate de poeţi - publicaţi de câteva importante reviste de cultură / literatură din ţară. întocmită de prof. Aethicus Donares (Ister). Andreea Ungureanu. Iulia Daira Zaharie şi Andreea Zimţa. Nicoleta Linte. Ciprian Popa. Alexandra Rus.Anuarul de martie. primul european care descoperă America. Sânziana Nadina Popa.: Carmina Abiastrela (Bosica-Subu). Păuniţa Miulescu. Cristian Sorin Goţia. membri ai lotului 2009: DenisaAlexandra Boşneag. Ioana Bianca Miulescu. Patricia Pura. nr. dr. cu tremurătorul suflet al „interlocutorului" din auriculul stâng. 5 / 2010 nal etc. p. găzduieşte grafică de Patricia Pura (* Cosmografii de martie. "acum. Andreea Sabău. vastă. Laserul din ochiul de cerb. nr. o lume de mister". unde "stropi de ploaie urcă / din baltă. 1990 - 2009. Editura Aethicus. Cornelia Mircea ş.. ultima secţiune. Adina Hagimă. dr. D. 7). 2009. ca în proza paradoxistă a lui Dumitru Radu Popescu.. / într-un alt etern.. Pachia. antologie din creaţiile membrilor cenaclului Aethicus. în cer..." (Înapoi. într-o blândă oximoronizare a realului interogativ-adolescentin. Istorioare pentru Cireşar: MirceaEugen Bânda. dar nu arhicunoscutul sicriu din poemul simbolist-bacovian. Privind toamna prin gaura cheii (2010)*. unde plouă sicriul. ci unul „aerian". sicriu în care "doi îngeri bat din aripi / prin aerul neclar de viu". a. unde "oraşul (e) înghiţit / de balena albă a întunericului" (Altundeva. unde "îngenunchează toamna" şi unde timpul "creionează. / într-o altă poză / atârnată strâmb / pe zidul înflorit de mucegai" (ibid. p. p.). distinsul Receptor reţine inspirate note de pastel al periferiei burgului de câmpie. cronică literară la Culoarea vântului / The Colour of the Wind de Dimitrie Grama). I. 6). uneori simte "sângele oraşului" cum se înteţeşte. a. pagini A-5: 304). Timişoara. Vlad Totolici ş. Enola Stoica. 12). recenzii avântat-înghiocelite aflăm în secţiunea Ochiul criticului în mai: Mihaela-Andrada Cucui (Poetulmedic şi misterioasele spaţii ale cuvântului.Anuarul de martie. cum "pulsul lui 116 . p. Poeta evadează din soresciana dramă de întemeiere a paradoxismului. Iona (1968). de plumb. spre a ajunge la un ecou-răspuns arghezian. Turla cu îngerii poemelor Din poemele volumului de debut al Veronicăi Fibişan. 10). sub un inspirat titlu. Eroina lirică fibişiană îşi permite să „spargă noaptea" cu "un fluture cu aripi de granit" şi să ţină luna „dinamitată" "în marmura albă a mâinii" ca pe "un schelet de cuvinte" (Aripi de granit. întocmită de prof. Ioana Sandoşa. în vreme ce "oraşul tresare în somn - / şi el e un somn / ale cărui mustăţi / gâdilă amurgul..." (Plouă. ori de a surprinde „mutaţii sensibile" ale morfologiei sociale contemporane. pe Icar. yin şi yang. în vreme ce. la pândă. / în jocul ei de toamnă. p. 2010). în funcţie de voinţa ursită a posesor-şlefuitorului. / tic-tac-ul e doar urmă şi ecou. pe şina arzândă. poeme. au o admirabilă capacitate de a detecta. / iar ochii lor. p. 18). de a radiografia „maladiile" statalităţii din primul deceniu al mileniului al III-lea de pe aproape întreaga planetă." (Balada deşertului. "într-o cameră. o inimă. Timişoara. / să-l înşface. de a revela. Politologie şi morfologie socială contemporană Eseurile de politologie din prima parte (paginile 25 - 110) a recentei cărti. / ne pândesc telescopic. ieşită din comun (nu „din comună"). p. în piept". / cu lovituri veninoase - / în tâmple. 5 / 2010 bubuie. de la „cancerul înfloritor al corupţiei" din mai toate sistemele. printre "cerşetorii de Rai" (Ceriorii. / [...] // Pasărea neagră. la „pecinginile intercontinentale ale mafiilor". care. 21). „timpul" parcă se spaţializează între principiile Yang / „Vir" şi Yin / „Femina": "În turla bisericii s-au ascuns îngeri. / dezbrăcată" (Jocuri de toamnă. de la „golirea" sistematică / programatică de „substanţă mora117 . Editura Eubeea. p. nr. Despre criză şi morală* (2009). 38). 47). / Nimeni nu-i observă... / Din când în când. Poemele Veronicăi Fibişan din acest volum de debut certifică deja un talent indiscutabil / incontestabil. Notabilă este la această poetă aproape întreaga „poeticitate a temporalităţii" care îi reliefează teritoriul liric: "Ceasului i-au ruginit bătrânele-oseminte. de Lucian Hetco. anunţă un profund-autentic teritoriu / relief liric (* Veronica Fibişan. 14). / câte o pană mai cade - / zăpada primelor dureri. / pe buza oraşului / fumegă ultimele raze umile. din cer. simte chiar „buclarea-i" ("Faldurile timpului le simt ca un val - / intens şi molatec..." - Dublu. / bate din aripi [...] / iar umbra-i stă-n spate. p. p." (Turle cu îngeri. este înzestrată şi cu o acuitate a percepţiei timpului. Privind toamna prin gaura cheii. a-nceput să bată. 24).Anuarul de martie. cum "ochiul ei şi ochiul lui se reflectă reciproc / în nuanţe diferite" (Culoare. [...] Vina necunoaşterii culturii româneşti. provine dintr-un marketing literar-cultural ce l-am putea numi dezastruos. cu prefaţa Lucian Hetco în faţa confuziei dintre persoană şi personalitate. "Revista „Agero" este creaţia mea de-a lungul anilor [...] Cu timpul revista s-a dezvoltat ca autentic brand cultural. meteorologice. dânsa fiind un reputat analist pe teme teologice şi autoare a unor recenzii pentru diverşi scriitori din sânul Bisericii" (p. neutronice. (* Lucian Hetco." (p. la subtilele „crize" şi conflagraţii politice. Profilul lui Lucian Hetco. "Trăiesc cu plăcere în Occident. la vidarea perversă a trezoreriilor naţionale. 145).." (p. ori de la „anihi larea sistematizată" de suflet a ens-ului uman. Dar munca îmi face plăcere. de Corneliu Leu. Karta-Graphic. 111 - 187) a volumului Despre criză şi morală: "Nu prea am timp. eseuri politologice. redactor-şef al web-revistei Agero. Chiar apolinic e timpul ce „expiră" în azur... Unul dintre cei mai valoroşi poeţi francezi contemporani. 5 / 2010 lă" a instituţiilor statale. 128 sq. din Stuttgart-Germania. Etc. religioase etc. fiindcă are sens şi eu văd lucrurile pozitiv" (p. dr. economice. "... avem valori de talie europeană. 128). care este propria noastră problemă" (p. la Paris). se nuanţează fericit şi prin interviurile din partea a doua (pp. tectonice etc. Jean-Paul Mestas (născut în 15 noiembrie 1925. deci nu oricum. Ion Pachia Tatomirescu. 132). de corodat colorit iluminist. cu o foarte bună percepţie naţională şi internaţională. de la războaiele „stelelor" cu sofisticate arme atomice. fiindcă muncesc pe ruptelea. de prof. între germani. Despre criză şi morală. şi cu postfaţa Analiză obiectivă a crizei şi a cavernei canceroase din morala societăţii contemporane. profesor de literatură valahă la Sorbona. la nivel de receptor german. este prezent în librăriile franceze cu o nouă 118 . este tot o caracteristică pe care am preluat-o de la mama mea. etnic-minoritare.). Ploieşti. "...descendenţa paternă am moştenit-o doar pe linia informaticii [...] Ambiţia [...] de a scrie bine. am rămas cu tot sufletul român.Anuarul de martie. personalitate cultural-ştiinţifică de excepţie. 2009). 143). nr. la fel cum cu aceeaşi plăcere şi dor. // Aussi des prophéties l'emportent. aflăm despre acest autor lucruri extrem de importante pentru „condiţia scriitorului român contemporan". Ailleurs le temps expire.... 14 septembrie 1949. Trifeşti-Neamţ). p. într-adevăr. Les Presses Littéraires. expiră timpul...". 2009). Purtătorul de cruce (2009)*. "ia naştere Asociaţia Culturală Duiliu Zamfirescu" (p. la Focşani. timpul - ca dimensiune infinit-fundamentală - expriă. (* Jean-Paul Mestas. 5 / 2010 plachetă ce are o copertă parcă de-naripare-n azururi ultramarin-echinocţiale. de Gheorghe Andrei Neagu (n. / Aiurea. profeţiile-o răpun - / ele animă anotimpul / ce re-ntoarce ţepii de prisos / şi mormântul de neatins. SaintEstéve / Franţa. 17) "Aici. cărora li se conectează reverberator ilustraţii divin-inspirate. p. de Christiane Mestas: "Ici le pire et là le moindre / entre les planètes taxées / de dissimulation. 17). / elles animent la saison / qui rend superflues les échardes / et demeure intouchable. // De fel. unde. Etc. sau: "L'azur puis un courtil / dont l'identité fut discrète... / On imagine comme on peut / qu'il y eut le septième anneau / comme un septième ciel / et la septième erreur..." (XV - Gaspillage d'indifférence / Irosirea indiferenţei. Sunt înmănuncheate şi câteva meditaţii apolinice. din anul 2000 încoace. asociaţie ce 119 .-i cel mai rău şi-acolo-i cel mai insignifiant. Ailleurs le temps expire...(2009)*.Anuarul de martie. / între planetele vămuite / de disimulare. când. 37) "Azurul şi-apoi o grădină / a cărei identitate fu discretă... / Se-nchipuie precum se poate / c-avu al şaptelea inel / aidoma celui de-al şaptelea cer / şi ca o a şaptea eroare...". Fidelitate paradoxistă între „oglindă" şi „zolism" Din Tabelul cronologic cu care se deschide recentul volum de povestiri. îndeosebi. poeme. reunind poeme ale senectuţii ce se-avântă din cosmicitatea cotidiană în sublima privelişte a Fiinţei. / Ailleurs le temps expire... (IV - Hantise / Obsesie. nr. dar şi elegii din profunzimi de oglinzi cu semne de aur. mare maestru al Masoneriei Române" (p. ca în Mântuitorii. Mihail Sadoveanu.). Maturitatea prozatorului. Volumul Purtătorul de cruce de Gheorghe Andrei Neagu are şi o prefaţă esenţială. Impresionează la el tăietura frazică în stare să sugereze „materialitatea" grea. 18).Anuarul de martie. sub „complexul lui Sisif". Borges ş. Imaginarul lui Gheorghe Neagu. Gheorghe Neagu nu reuşeşte totdeauna să evite improvizaţia cu obscurităţi sau cu jocuri pe care nici ironia nu le poate salva. cu o siguranţă senină a tonului. Theodor Codreanu. nepoata lui Duiliu Zamfirescu. Liviu Rebreanu. cât şi ca întindere şi conţinut. izomorf în piatră. nr. devine membru al Uniunii Scriitorilor - Filiala din Iaşi. ci e atentă la problematica maeştrilor săi care pot fi I. ori. desigur. graţie generaţiei sale resurecţional- 120 . Caragiale. Mircea Eliade. 5 / 2010 scoate revista Oglinda literară. cu „minciuna" Învierii şi „virginitatea" Sfintei Fecioare..." (p. care s-a impus în a doua jumătate a secolului al XX-lea. ca în faraonica străbatere a Făgăraşului de către ostaşii care şi-au pierdut rosturile originare de apărători ai Patriei. Bachelard. unde sunt puşi la judecata bârfitoare a diverşilor dumnezei şi profeţi Iisus. Ion Iliescu" (ibid). în anul 2002. ajuns. [...] Fireşte. dacă ne raportăm la poetica elementelor lui G. calitate în care. "face cunoştinţă cu Sanda Stolojan. căreia îi devine redactor-şef. datorată distinsului critic literar. cu admirabilă fidelitate / exactitate de satelit de ultimă generaţie: "Purtătorul de cruce [...] este o sinteză a lumii artistice a autorului. Gheorghe Andrei Neagu "primeşte titlul de Cavaler al Literaturii Române. de la instantaneul descriptiv (ca Armoniile pietrei). acordat de preşedintele României. 25 sq. fie obiectivă. atât ca formulă. Prozele lui Gheorghe Andrei Neagu din Purtătorul de cruce (2009) aparţin unei direcţii estetice noi. cuprinzând texte de o evidentă diversitate naratorială. a. la nuvela de amplă respiraţie (precum Spinarea de piatră a Făgăraşului sau Maria). L. graţie generaţiei antistaliniste / antiproletcultiste. într-o perpetuă metamorfoză pozitivă sau negativă. ţine de materialitatea pământului. la deplina maturitate artistică. primeşte "Diploma de Binecuvântare Apostolică a Papei Ioan Paul al II-lea şi Diploma de Onoare a Academiei Orient - Occident de la Curtea de Argeş" (ibid). toate arătând un prozator bine aşezat în profesiune. mai exact spus. prefaţă unde sunt scanate reliefurile din „teritoriul epic" al acestui prozator. Este vorba de o antologie de autor. în anul 2005. vizitând Parisul. etc. fie subiectivă. tot în anul 2000. şi cu Marcel Shapira. traversează nu doar diverse tehnici diegetice. [...] Scriitura lui Gheorghe Neagu. ca o lespede blândă. Editura Transilvania. plăcută. Fântâna Roşie -. 45 sq. că aparţine elitei prozatorilor valahi contemporani. lipindu-l cu obrazul de asfaltul încins. şi „realul" / „redactorul" Tudor Mărăscu) -. cu toponimie simbolică - pentru o întâlnire prin „mica publicitate". autorul / „antologatorul" îşi relevă „cheia de boltă" a întregii arhitecturi epice prin povestirea ultrascurtă. După două proze de „încălzire epică" - Oaspetele (o povestire „ultrascurtă" în care se evidenţiază portret-simbolul Copilăriei: "Era copilăria mea.Anuarul de martie. îmbujorată. dramaturgice. Purtătorul de cruce. „sinucigaşa". „nou Iisus". ori de câte ori începea şi se sfârşea drumul crucii. de Theodor Codreanu. (* Gheorghe Andrei Neagu. generaţie ce are în program conjugarea paradoxurilor lumii la moduri lirice. Tecuci. dinamitarea şi recristalizarea miturilor fundamentale ale umanităţii etc. vectorizată între „verismul-oglindă" şi „zolism". Purtătorul de cruce. / Nu mi-a răspuns. "Andrei se simţea tot mai sleit. bucurându-mi fiinţa..." - p. Maşina salvării îl ascunse pe Andrei cu totul..." (p. iar Mărăscu vine de la amărăciunea singurătăţii..." / p. Maturitatea prozatorului. Gheorghe Andrei Neagu. epice. însoţite de un binevenit Tabel cronologic şi de o prefaţă. zgâriind asfaltul. crucea se lăsa târâtă în susul şi-n josul străzii. ori cu eroisimboluri expresionist-paradoxiste. 121 . [...] Crucea i se pogorâse asupra-i. la pieptul meu. Locul încrucişării lemnelor devenise tot mai negricios. 32) şi Alexandra (o povestire abil condusă. ce dă şi numele „întregului". 5 / 2010 moderniste şi a paradoxismului. cu autentică. etc. desigur. povestire cu o rafinată „acţiune" ce are în „panoul central-epic" paradoxul mesianic (extras dintre „mitemele" rezultate în urma „dinamitării estetic-paradoxiste" a mitului aşteptării lui Mesia). nr. povestiri. „romanciera". ca proprietar de admirabilă rafinărie epică. [...] / - La mulţi ani ! I-am spus sărutând-o pe obraji ca pe cea mai scumpă împlinire.). „pudica Alexandra". „omonim auctorial" / „voce auctorială": "Culcată pe umărul lui. [...] Duba poliţiei plecă. pentru că tocmai acolo îşi cuibărea grumazul. 2009). Purtătorul de cruce. reeditat prin eroul Andrei. 41 / -. Scrâşnetul frecării îi oprea pe trecători..." (p. 42). inconfundabilă ecritură de fidelitate paradoxistă. A rămas tăcută. semnând cu pseudonimul Tudor Mărăscu - explicat de Alexandra în „bileţelul de adio": "Pseudonimul meu poartă în el prenumele fratelui meu Tudor. „contemporanul nostru". Portierele deschise lăsau vederii braţele crucii. dovedeşte şi prin volumul de povestiri. la Paris... de unde 122 . „botează" curentul. / curentul fu deci numit Dada. cel mai revoluţionar curent literar cunoscut de istoria literaturii universale. la 8 februarie 1916.. Voluml aduce argumente incontestabile din care rezultă că estetica / mişcarea avangardist-dadaistă porneşte din Bucureşti-România (de la Ion Vinea. Fundoianu.. grupul publică întâiul Le Cabaret Voltaire - iunie 1916 -. având titlul Avertisment incendiar şi fiind semnat de Ion Vinea. masă amorfă şi brută de victime oneste şi inconştiente". a. în Cabaretul Voltaire. a. Întâiul Dadaism - Le Premier Dadaïsme - The First Dadaism (2009)*.: Tristan Tzara "vâră la întâmplare cuţitul de tăiat hârtie într-un Larousse şi dă de cuvântul Dada care e în capul coloanei din dreapta şi înseamnă „Cheval. nr. s-a născut în România. Marcel Iancu. dans le langage des enfants. Tristan Tzara. Alături de Avertismentul incendiar al lui Ion Vinea este publicat şi poemul Vacanţă în provincie. Hans Arp.. cu numele de dadaism - la „ceremonie" participând Hugo Ball. iar de aici. că primul manifest dadaist a fost publicat în revista Chemarea din Bucureşti. Cannibale - 1920"). de Tristan Tzara: Pe cer păsările nemişcate / Ca urmele ce lasă muştele / Stau de vorbă servitori în pragul grajdului / Şi-au înflorit pe cărare rămăşiţele dobitoacelor // [...]// Să ne coborâm în râpa / Care-i Dumnezeu când cască. În Avertisment incendiar. bâlci de surle şi trompete. B. / . şi a cititorilor. Ilarie Voronca ş.Anuarul de martie. ajunge la Zürich-Elveţia (prin Tristan Tzara ce. Richard Heuelsenbeck ş. apoi buletinul Dada - cinci numere. 5 / 2010 Dadaismul „la recurs"... Lucrarea trilingvă (în valahă. în prezenţa „principalilor aderenţi". între anii 1913 şi 1915. graţie poeţilor Ion Vinea şi Tristan Tzara. în sfârşit. demonstrează.. în franceză - în traducerea Eugeniei Faur şi a lui Dacian Bradua - şi în engleză - în tâlmăcirea Gabrielei Pachia).". din iulie 1917 în mai 1919 - şi.). convinge şi afirmă răspicat că dadaismul. se proclamă „abandonarea tuturor dogmelor şi anchilozelor" şi legiferarea răzvrătirii „împotriva presei. la 4 octombrie 1915. de Ion Pachia Tatomirescu. Eminescu după Eminescu (2009)*. sau despre "„epidemia" postumelor". se ştie. Întâiul Dadaism - Le Premier Dadaïsme - The First Dadaism. Din „deschiderea" cărţii. ori vreo conexiune de alt soi. având "instinct metafizic şi deschidere spre arhetipal". întâmpină Dinstinsul Receptor ce îşi focalizează lupa analizei pe noua carte semnată de prof. după cum subliniază Adrian Dinu Rachieru cu duhul blândeţii înţelepte. o unică efigie (reducţionismul romantic. 11). Adrian Dinu Rachieru. în titlul lui Nicolae Iorga. Editura Aethicus. Academiei" (p. despre "ideea editării integrale (Iorga. între „abisul" şi „creasta" ontologic-eminesciană etc. 8). despre faptul că "nu există un singur Eminescu" (E. echilibrare între „teze" şi „antiteze". ori despre "fiorul cosmogonic (ce) îl împinge înspre „absolut"" (p. Distinsul critic universitar. 5 / 2010 „ia circuitul universalităţii". despre "valoarea literară a ziarismului" (asupra căreia a făcut vorbire. univ. 2009). despre "Poetul vizitat de „gânduri uriaşe"". discreditând intenţional rangul / statura de poet naţional" (p. dr. Lovinescu).Anuarul de martie. de pildă)". nr. Bizanţ după Bizanţ. Timişoara. întâmpinare apolinică a fenomenului Eminescu. arătându-şi „a doua faţă a monedei" ca suprarealism (* Ion Pachia Tatomirescu. Adrian Dinu Rachieru. despre "violenţa contestaţiilor". se abţine 123 . 7). trăind "în proiecţie cosmică". căutând "mereu nemulţumit. "un asasinat simbolic. despre "dezvăluirea postumelor" lui Eminescu din "legendara ladă cu manuscrise donată de Maiorescu. idealitatea şi muzicalitatea" (p. incapabil de a se fixa. mai întâi. Perpessicius). 1929)". mai mult ca sigur. fără ca titlul „neutral" al lucrării să permită vreun semn de „egalitate" / „corespondenţă". 9). Un eminescolog bine temperat... Eminescologie universitară. în 25 ianuarie 1902. un Argument (Con-vieţuirea cu Eminescu) grăieşte în evantai despre "complexitatea eminesciană (ce) exclude. Eminescu a fost fixat. prin „nepoţii". Or. 120). cu misiunea de a distruge sistematic („atunci". inaugurând falsa credinţă că „numai prin politică ajungi ceva". nr. Eminescu [...] aparţine românităţii. doritori a redesena canonul. evidenţiem că volumu-i are şapte strategice secţiuni: (I) „Problema Eminescu" - un război imagologic ("Cu poziţie dominantă în imaginarul colectiv românesc.Anuarul de martie. erodând congelatele „tabuuri naţionale"". tot ceea ce-i tezaur material şi spiritual al României.". Această consacrare simbolică. inclusiv pe Eminescu. prin prestigiul călinescian. trebuie crezută doar pe jumătate. a. Grigore Vieru ş. de simptomele de bizantinism şi „păpuşeria constituţională". Marin Sorescu. Înainte de a aparţine unei provincii. cum aminteam. al cancerigenizării sistemelor statului şi al haosului atoatecuprinzător. sub sintagma glorioasă de poet naţional. România). - trăgea un nou semnal 124 . „violenţa distructiv-contestatară" specifică noilor tipuri de războaie din finele mileniului al II-lea şi din începutul mileniului al III-lea. inflexibilul gazetar - semnând M. p. 5 / 2010 să atragă. 57). prin „urmaşii neostalinişti" ai Anei Pauker şi ai „tribului său elitic-roşu". el afirma fără tăgadă: „vrem să rămânem români". 18). inclusiv arheul valahic („jignit". o societate care nu se întemeiază prin muncă - avertiza marele poet - îşi paralizează nervul vieţii sociale şi provoacă „discompunerea sângelui social"". că. după Revoluţia din 1989. vorbea de lăcomie şi parvenitism - folosind „statul ca unealtă" -. a fost atentdirijată de scursorile imperiilor recente în fostul spaţiu al Daciei (ori în inima ei. într-un Bucureşti „în permanentă ebuliţie". (IV) Eminescu şi teza „formelor goale"("În Formă şi fond. vorbea cu înlăcrimare Constantin Noica). aşternută cu superbie de Eminescu. (III) Despre „reacţionarismul" eminescian ("Eminescu. iar („acum". atenţia „intelighenţiei postrevoluţionar-decembriste" din România prezentului democratic-junglier. pe Nichita Stănescu. despre care. şi. răspicat. fraza de mai sus. după al II-lea război mondial. de „fuga de muncă" şi lipsa de cultură adevărată. longevivă şi suspectată de imobilism îi îngrijorează pe unii comentatori alergici. E. S-a cheltuit multă cerneală pentru a demonstra aborigenitatea poetului. p. p. de meschinăria şi fracţionismul ce agită peisagiul politic. cu catapultare din Moscova postbelic-secundă. Reîntorcându-ne la Adrian Dinu Rachieru. (II) Anii formaţiei: amprenta bucovineană ("Deseori invocată. dar în numele globalismului). prin 1980. articol cules în Fântâna Blandusiei - 11 decembrie 1888 - ţinând de epilogul publicistic eminescian. bunăoară. imediat după Revoluţia Valahă Anticomunistă din Decembrie 1989. nu în ultimul rând. în numele internaţionalismului proletar) tot ceea ce-i naţional-dacoromânesc. îndeosebi de către hiperactivii eminescologi bucovineni. ".". e discutată centralitatea eminesciană - Istoria „canonică" a literaturii române. p. Încât prin scrisul său. (V) Chestiunea basarabeană ("Eminescu a înţeles că e sortit să poarte „crucea unei misiuni" [...]. 2009 -. „ocheşte foc-cu-foc" mediocrităţile neostalinist-culturale din literatura valahă contemporană din ultimele decenii şi înclină - cu un bine temperat „patos al lucidităţii" - balanţa înaltului spirit justiţiar estetico-literar-valahic spre normalitate. 5 / 2010 - Readings During Dochia's Nine Early Days of March... -. după „două luni de lectură cu creionul în mână". dr. prioritar. aşadar. 189 / 201). îngăduind anexarea provinciei de către imperiul ţarist. Editura Augusta. 2009). "Văzând în liderul liberal I. interesat de destinul neamului. (VI) Romanul epistolar - O iubire de altădată şi „rostul femeii române"("Tezaurul epistolar. p. No. vestind că „rasa română scade" iar degenerescenţa ar cere - prin „propunerea de reforme" - „sanificarea deplină a relelor" printr-un „atac eroic". realmente. şi un capitol de „închidere". nepotrivite. catalogul canonic propus de Nicolae Manolescu - Istoria critică a literaturii române. 167). spre certă valoare şi adevăr (* Adrian Dinu Rachieru. p. îngrijită de Christina Zarifopol-Illias - Polirom. Veritabil tratat de eminescologie „în recurs". 5 / 2010 de alarmă. p. scos la lumină prin ediţia-surpriză Dulcea mea Doamnă / Eminul meu iubit. C.". 133). p. noua carte semnată de prof. Theodor Codreanu îi consacră o carte în care. 2008 -. Eminescu după Eminescu (2009). Timişoara. by Ion Pachia Tatomirescu. 2000 - . reprezintă. o „comoară ascunsă" lungă vreme [...]. concertat. 203). Eminescianism şi eminescologie ("Lansată demultişor. nr. focuses on 14 books 125 . uzurpată în „hibridul" manolescian. Adrian Dinu Rachieru.". "texte şi contexte". (VII) Eminescu şi canonul literar românesc ("Încercând a desluşi. Eminescu după Eminescu. definită memorabil ca „o insulă mereu roasă pe margini"". mai aşteaptă. Eminescu îl va socoti vinovat de pierderea Basarabiei şi va condamna vehement gestul trădător. univ. este departe de a oferi o adevărată compensaţiune. 225). 163.Anuarul de martie. p. ideea de a purcede la o istorie a eminescologiei văzută prin eminescologi. O biografie tragică dezvăluie o fascinantă poveste de dragoste...". Eminescu avertiza iarăşi [...] că „introducerea de forme lipsite de cuprins". Brătianu un „agent al panslavismului". Readings During Dochia's Nine Days of Early March... (Abstract) The reading chronicle of The March Annuary. Doctor of Philology. cerceta pasional şi acribios geografia noastră etnică. enjoying a multifariousness of cultural / literary directions which reveal. The Smithereen Condition. 2010).Anuarul de martie. Elegy and Cosmic Thrill (Eugenia Bulat. 2009). Heidi Has Not Seen Rome Termini. Che's Fatwa. 2009). Love Poems. travelogues. 2009). 2010). 2009). Politology and Contemporary Social Morphology (Lucian Hetco. politological pamphlets. 2009). The "radiography" titles bring the essence to the fore (the parantheses include the author and the volume viewed under the magnifying glass): Love as the "Smithereen Condition" (Ioan Baba. Poems for a Certificate of "Doctor of Erothology" (Ionuţ Caragea. 2008).). a poem anthology. Spying on Autumn Through the Keyhole. The March Cosmographies of the "Aethicus" Cenebist Literary Circle (The March Cosmographies.. Dadaism "On Appeal". Rigours and Flights. (Ion Pachia Tatomirescu. "texts and contexts". 2010). 5 / 2010 published from 2008 to 2010. the progress. Întâiul Dadaism - Le Premier Dadaïsme - The First Dadaism. the rondel. poems. Paradoxist Fidelity Between "Mirror" and "Zolism" (Gheorghe Andrei Neagu. 126 . Ailleurs le temps expire.... an antology of the poetical work of the "Aethicus" literary circle. Apollinic Is the Time which "Expires" into the Azure... (Jean-Paul Mestas. 2009). The Journal of a Refugee from the East.. the pantoum etc. prose. Politology and Pamphlet (Ilie Chelariu. literary theory / history. the glossa. poems.. The Spire of Poem Angels (Veronica Fibişan.. aesthetics. or essays on social morphology. rather than the stagnation or the regress / involution process: poetry (from the unrhymed poem to the fixed-form poetry: the sonnet. politological journals. poems. essays.. Notes on the "Patientish" Road (Nina Ceranu. Eminescu After Eminescu. (Adrian Dinu Rachieru. political pamphlets. Paradoxism etc. travel notes. Saint-Estéve. poems. Dadaism. The Cross-Bearer. during "radiography". anthology. nr. Sonnets and Other "Rigours" (Emil Chiriţă. Venice as a Destiny. 2008).. 1990 - 2009). On Crisis and Morals. 2009) and A WellTempered Eminescologist. In a Garden. ca o lumină. mi-e frică De vine altul şi mi-o rădică.. In a small garden. I beheld a flower as bright as light.. at a tree's side. 127 . Amărâtă turturea Amărâtă turturea Când rămâne singurea. Lâng-o tulpină. Într-o grădină.. se strică ! S-o las.Anuarul de martie. 5 / 2010 capodopere tÂlm~cite (din spiritualitatea valah~) Ienăchiţă VĂCĂRESCU (1740 - 1797) Într-o grădină.. nr. S-o tai. My sight was briskly beguiled. Should I pick it ? It will wither ! Should I spare it ? I'm in a frightful dither That someone else might be the breather. Zării o floare. Ca s-o vază. Trece prin pădurea verde Şi să duce. Lonesome and bereft of love. Nu să uită. tot jăleşte Şi nu se mai însoţeşte ! Trece prin flori. Să nu să mai pedepsească. Jalea ei nu e de spus. Dar pre lemn verde nu şade. Când o biată păsărică Atât inima îşi strică. Unde vede apă rece. Unde e apa mai rea. Decât ea mai cu simţire. Unde vede vânătorul. Şi când şade câteodată. prin livede. s-o lovească. Ea o turbură şi trece.Anuarul de martie. Cât trăieşte. Zboară până de tot cade. Acolo o duce dorul. amar şi vai de mine ! The Mourning Turtledove The mourning turtledove. 128 . nici nu mănâncă. Dar eu om de-naltă fire. Umblă prin dumbrav-adâncă. Tot pre ramura uscată. O mai turbură şi bea. Cum poate să-mi fie bine ?! Oh. Încât doreşte să moară Pentru a sa soţioară. nr. Nici nu bea. de să pierde. nici nu vede. 5 / 2010 Căci soţia şi-a răpus. Anuarul de martie. To be within reach for the gun's seal That could anon cease his ordeal. He ruffles it and still goes further : Wherever the river's murkier and dark. In his flight over orchard and bower. When a poor little turtledove Tells his sorrow in wild lament. A tender heart and nobler nature. in deep despair. His grief fortells no more reunion. At times he chances to alight On dry branches and twig blight : Fretting through the deep oak forest. He ruffles it and sips the bitter cark. Sobbing woeful notes. He'd neither look nor see the flower. He flies far and wide. 5 / 2010 Of his dear companion. Like a saddened mourner weep. Whilst myself. There he flies with all his heart's desire. a lofty creature. Yet wouldn't sit on green wood brink. nr. Wherever he beholds the fierce fowler. he craves For the reuniting murmur of death. Wherever he finds clear cold river. He glides over forests green. alas ! Poor unfortunate me ! Will I find solace ? The English version: Gabriela PACHIA 129 . He'll bewail and wish no pair. He'd neither drink and eat or rest. his life's lost sheen : He takes wing till he would sinks. From now on. Se scutur frunzele de nuc. de-atâtea ori ? În lumea asta sunt femei Cu ochi ce isvorăsc scântei. de ce nu-mi vii ? O. Dar. rândunele se duc.. 5 / 2010 Mihai EMINESCU (1850 - 1889) De ce nu-mi vii Vezi.Anuarul de martie. De sânul tău.. ca tine nu-s ! Căci tu înseninezi mereu Viaţa sufletului meu. S-aşează bruma peste vii - De ce nu-mi vii. vino iar în al meu braţ. Să razim dulce capul meu. nr. Ca tine nu-s. de sânul tău ! Ţi-aduci aminte cum pe-atunci Când ne primblam prin văi şi lunci. Să te privesc cu mult nesaţ. oricât ele sunt de sus. Mai mândră decât orice stea. iubita mea ! 130 . Te ridicam de subsuori De-atâtea ori. Iubita mea. 5 / 2010 Târzie toamnă e acum. on your soft breast ! Do you recall times when we strolled Glens and glades and every hide we rolled. Let my head find sweet. the barn swallows fly away. Charming though they might be. Se scutur frunzele pe drum. you are my love ! Late autumn days surrender soon.. You are my love. nr. On your soft breast. The hoarfrost laces on grapevines dumb - Why don't you come.Anuarul de martie. The withered leaves scatter to their doom. How I would lift you in the air Many a time. grateful rest.. why don't you come ? Oh.. The walnut tree sheds its leaves today. Why don't you come. They're not like thee. de ce nu-mi vii ? Why Don't You Come Look. More brilliant than the stars above. Let my eyes delight in your face. now and forever. De ce nu-mi vii. my flare ? Our world brims with the graceful kind. Wraps in serenity's feather. why don't you come ? The English version: Gabriela PACHIA 131 . they're not like thee ! Since my soul of souls. And bare roads and fields abandon hum. Dainty women - sparkling eyes and mind. many a time. return to my arms' embrace... Şi lanurile sunt pustii.. Dar n-aş putea. Mi-e foame. din belşug. 132 . Mi-e silă de toate. nr. Am pâine. Pe lângă bucate. Mi-e foame şi sete de tine. Pătulul mi-e plin. poate. Nici vechea prisacă Nu-mi este săracă Şi am în cămară Şi miere amară. mi-e sete. merinde şi vin. 5 / 2010 Tudor ARGHEZI (1880 - 1967) Mi-e sete Tânjesc pe-ndelete. Am poame-n livadă Lăsate să cadă Din pomi. De rău şi de bine.Anuarul de martie. Cirezile mug De ugerii grei : Mulgi câte ciubere şi doniţe vrei. să-i spui Orişicui Ce hrană Mă poate nutri şi ce mană. Nu te oprise gândul fără glas. food. după plecare. can't keep the count. Nor does my old apiary Need to worry And in my pantry there lies The sorrowful honey from my beehives. voiam să şi rămâi. Nu te-ai uitat o dată înapoi ! Ţi-aş fi făcut un semn. fall. Bread. grow root Into the ground. My herds of cattle moo and bellow Full-uddered. I let them ripen. But hardly would I unveil To anyone on my trail What manna could Nourish me and do me good. prin trifoi. thirstily. Though satiety I feel most. when mellow. 5 / 2010 I'm Thirsty I'm longing for you leisurely. nr. Pân-ai pierit. Te urmăream de-a lungul molatecii poteci. De ce-ai plecat ? De ce-ai mai fi rămas ? 133 . My orchard is a wealth of fruit. By the side of the rich crops. Hungrily. I loathe false and true. Dar ce-i un semn de umbră-n depărtare ? Voiam să pleci. Ai ascultat de gândul cel dintâi. there they mount: Milking tubs. Te-am rugat să pleci. pails. wine and plenty more. I'm so hungry and thirsty of you. The English version: Gabriela PACHIA De-abia plecaseşi De-abia plecaseşi. My maize barn is a rich store. la capăt.Anuarul de martie. Anuarul de martie, nr. 5 / 2010 You'd Hardly Left You'd hardly left. I had begged you to go away. I watched you walk along the slow-winding pathway Until you vanished, at its bottom, into the fields of clover. Not even one farewell glance had your eyes cast over ! I would have called you back after you'd left, Would you have heard a shadow's sign far and bereft ? I wanted you to go away, I also wanted you to stay. You lent your ear to the former wish without delay. My silent thought could stop you not. Why did you leave ? Should I have called ? The English version: Gabriela PACHIA Lucian BLAGA (1895 -1961) Primăvară A cunoaşte. A iubi. Înc-odată, iar şi iară, a cunoaşte-nseamnă iarnă, 134 Anuarul de martie, nr. 5 / 2010 a iubi e primăvară. A iubi - aceasta vine tare de departe-n mine. A iubi - aceasta vine tare de departe-n tine. A cunoaşte. A iubi. Care-i drumul, ce te-ndeamnă ? A cunoaşte - ce înseamnă ? A iubi - de ce ţi-e teamã printre flori şi-n mare iarbă ? Printre flori şi-n mare iarbă, patimă fără păcate ne răstoarnă-n infinit, cu rumoare şi ardoare de albine rencarnate. Înc-odată, iar şi iară, a iubi e primăvară. Spring To know. To love. Over and over in time's ring, to know tastes like winter, to love smells like spring. To love - this feeling travels from afar into my depths. To love - this feeling travels from afar into your depths. To know. To love. Which road to take and what's the spur ? To know - what does it signify ? To love - why would sweet flowers stir fears and tall herbs petrify ? Amongst sweet flowers and tall herbs, our impeccant passion 135 Anuarul de martie, nr. 5 / 2010 rolls us in the infinite's reverbs, in the amazed murmur and ardour of the reincarnated bees' procession. Over and over in time's ring, to love smells like spring. The English version: Gabriela PACHIA Viori aprinse, femeile Viori sunt femeile, tremur în palme răsfrânt. Le slăvesc şi le cânt pentru sfârşitul de drum ce-l au pe pământ. Lemn moale, lemn sfânt ! Viori sunt femeile, vibraţie fără cuvânt, viori aprinse subt arc în flăcări şi fum. Women, Blazing Violins Women are violins, tremulousness reverberating in palms. I extoll them, write odes to them for the end of the journey they take on the Earth. Soft wood, sacred wood ! Women are violins, speechless vibrations, blazing violins kindled by bows into flames and smoke. The English version: Gabriela PACHIA Cântecul vârstelor Dragostele mele bune cum le-a măcinat pământul ! Cum pieriră pe subt iarbă frumuseţea şi cuvântul. Dragostele mele rele, câte au căzut şi ele ! 136 Anuarul de martie, nr. 5 / 2010 Dragostele bune, rele, ce-a rămas sub glii din ele ? Ţărnă numai şi inele. Song of Green Old Age My happy love strings, you have crumbled into dustlings ! Beauteousness and exquisite words Have perished under the grass crust. My unworthy delusory love strings, you have descended into grave settlings ! Happy and delusory love strings, what has survived under the furrow's workings ? Nothing else but ashes and love rings. The English version: Gabriela PACHIA Ceramică Ulcioare-nchipuind s-adape, au forme fetele parcă-ntr-adins alcătuite să ne scape. Sunt ca din flăcări, ca din ape. Ulcioare vii, de neînvins. Le vezi cu gândul, prin pleoape. O amăgire e că le-ai cuprins, oricât cu fapta te-ai deprins. Ceramics Like pitchers born to quench the thirst, maidens radiate youthfulness from contours as if meant to slip from embraces. They are forged form blazes, carved from water. Brisk, unvanquishable pitchers. We grasp them in our thoughts, through our eyelids. You indulge in illusions of capturing them, though the deceitful play proves a lure. The English version: Gabriela PACHIA 137 Anuarul de martie, nr. 5 / 2010 Ion BARBU (1895 - 1961) Ritmuri pentru nunţile necesare Capăt al osiei lumii ! Ceas alb, concis al minunii, Sună-mi trei Clare chei Certe, sub lucid eter Pentru cercuri de mister ! An al Geei, închisoare, Ocoleşte roatele interioare : Roata Venerii Inimii Roata capului Mercur În topire, în azur, Roata Soarelui Marelui. I Înspre tronul moalei Vineri Brusc, ca toţi amanţii tineri, Am vibrat Înflăcărat : Vaporoasă 138 Anuarul de martie, nr. 5 / 2010 Rituală O frumoasă Masă Scoală ! În brăţara ta fă-mi loc Ca să joc, ca să joc, Danţul buf Cu reverenţe Ori mecanice cadenţe. Ah, ingrată, Energie degradată, Brută ce desfaci pripită Grupul simplu din orbită, Veneră, Inimă În undire minimă : Aphelic ( ) Perihelic ( (i ) Conjunctiv (dodo) Oponent (adio !) II Paj al Venerii, Oral Papagal ! În cristalul tău negat, Spre acel fumegat Fra Mercur De pur augur, Peste îngeri, şerpi şi rai Sună vechi: I-ro-la-hai, Mercur, astră aurită, Cu peri doi împodobită Lungi Cu pungi Pe bomba mare, Oarbă, de cercetătoare, 139 Anuarul de martie, nr. 5 / 2010 O, Mercur, Frate pur Conceput din viu mister Şi Fecioara Lucifer, Înclinat pe ape caste În sfruntări iconoclaste, Cap clădit Din val oprit Sus, pe Veacul împietrit, O select Intelect Nunta n-am sărbătorit... III Uite, ia a treia cheie, Vâr-o în broasca - Astartee ! Şi întoarce-o de un grad Unui timp retrograd, Trage porţile ce ard, Că intrăm Să ospătăm În cămara Soarelui Marelui Nun şi stea, Abur verde să ne dea, Din căldări de mări lactee, La surpări de curcubee, - În Firida ce scântee eteree. Rhythms for the Essential Weddings Far end of the world's axle ! White, concise clock of wonder, Strike three times With unmistakable limpid keys, under lucid ether 140 Anuarul de martie, nr. 5 / 2010 For circles of mysteries ! Year of Gaia, prison, Shun the inner wheels : The wheel of Venus, The heart's wheel, The head's wheel, Mercury Melting in the azure, The Sun's wheel The All-Mighty. I To the throne of lascivious Venus Sharply, like all young lovers, Passionately I vibrated : Vaporous Ritual A beauty Arouses The flesh ! Make room for me in your bracelet Let me dance and dance, The bouffe dances With curtsies Or mechanical cadences. Oh ungrateful, Debauched energy, You, brute who hastily unleash The simple group from its orbit, Venus, Heart In minimal undulation : Aphelian ( ) Perihelial ( (i ) 141 Anuarul de martie, nr. 5 / 2010 Conjunctive (dodo) Opponent (adieu !) II Venus' page, Oral Parrot ! Within your renegated crystal, To the foamy Fra Mercury Of pure augury, Over angels, serpents and Heaven There sounds the ancient : I-ro-la-hai, Mercury, gilded planet, Adorned with two Lengthy hairs Bearing eye pouches On the large and blind Prying bomb, Oh Mercury, Blood brother Begotten from vivid mystery And the Maiden Lucifer, Tilting on chaste waters In iconoclastic defiance, A head erected From the forbidden wave Over the petrified Century, Oh select Intellect, I haven't celebrated the wedding... III Look, take the third key, Thrust it into the keyhole - Astarte ! 142 Anuarul de martie, nr. 5 / 2010 And turn it by one degree Of a retrograde time, Throw open the burning gates, Since we enter To feast In the All-Mighty Sun's pantry, The Godfather and the star, To give us the green breath, From buckets of milky seas, At the rainbow's crumblings, - In the alcove sparkling ethereally. The English version: Gabriela PACHIA Ştefan Augustin DOINAŞ (1922 - 2002) Orice sărut Orice sărut ajunge cu un capăt dincolo de iubire. Iată - flori pe-a căror scară de petale scapăt ca soarele-ntr-o lume de culori. Cu ce m-aleg e, poate, o părere ; mai hrănitoare însă decât sunt căpşunii, spicul, fagurii de miere şi vinurile-ntregului pământ. Şi mai severă : nu pot să m-apropii 143 Anuarul de martie, nr. 5 / 2010 adeseori decât încet, tiptil, ca de un cârd de sperioase dropii, de universul ei subtil. E un imperiu transparent ce iese din lucruri, şi le-aşează-ntr-un alt chip, fie că-mi stau în faţă ca mirese, fie că pier ca spumele-n nisip. Acolo, mă cobor pe nişte trepte de marmură şi vânt, şi mă scufund printre contururile înţelepte ale unei substanţe fără fund, şi iarăşi mă ridic, să pipăi tâlcul ce se desprinde din adâncul ei. Iar vremea trece, resfirată-n pâlcul cocorilor, vărsând pe răni ulei. Şi doar acea alcătuire simplă de forme şi de sunete-n azur mai stăruie, fluidă, lângă tâmplă purificând paragina din jur. Orice sărut ajunge cu un capăt dincolo de iubire. Dă-mi-l, deci, cu soarele acum, să simt cum scapăt în codrul dedesubt, fără poteci. Each Kiss Each kiss reaches the farthest end beyond love, on whose petal ladder I lower like the sun in the realm of colour blend. And what I gain is but a bunch of fancies: yet more enduring than what indwells ears of corn, honeycombs, strawberries, and wines all over the earth's spells. And more severe: oftentimes I can't draw near her delicate and subtle world, it is as if I mildly and stealthily interfere with a shy and wary bustard flock that swirled. It's a transparent empire emanating from things and animating them in most uncommon ways, they either emerge like bridal mouldings or evanish like the sea foam in sandy mislays. There I descend on steps 144 into a bottomless lounge. Necumpătat ! Curând vom crede că ne-am îmbătat şi - goi - în fumul cald care ne-apasă vom răsturna pocalele pe masă şi vinul scump va curge uleios pe scaune. Meanwhile.Anuarul de martie. The English version: Gabriela PACHIA Sympozion Dintr-nceput. Sunt proaspete doar pofta şi răsfăţul şi măştile convivilor. Am fost aduşi aici ca un făcut. time passes. de-o cântare ce-a prins să sune-n noi mai tare. Mai vechi ca lumea însăşi e ospăţul. unwinding crane strings. Ce chef lipsit de sens. mysterious and pathless. nr. de-o şoaptă dintre şoapte. pe haine şi pe jos drept împărţind puternica lui vrajă pisicilor şi câinilor de strajă. lures which purify the desolation around. 5 / 2010 of marble and wind. dar nu ştim pentru ce şi pentru cine. then plunge. Nu simţi că vinul are-un gust amar ? Privind cu ochi hipnotici în pahar. ospăţul nu fusese menit pentru nici unul dintre noi. de-aş avea atunci cuvânt să-ţi spun: 145 . în hohot. Each kiss reaches the farthest end beyond love. cupele vecine. I beg for your kiss and for the sun. to infinitely descend to the woods. de lut. and pours oils on wounds as blisses. 'Tis but that simple frame found in forms and sounds from the azures that fluidly lingers by my temples. among the wise contours of depths. O. ciocnim. nici rodiile strălucind pe mese. and rise again to sense the meanings unhooked from her abysses. Nici vinurile-n cupe n-au fost noi. cu greu. căci vasele se sparg şi se revarsă. Yet newer are the lust and the delight and the coevals' hilarious clay masks. e ca un glas pierdut. iar zâmbetul plăcerii are-un sclipet îmbălsămat. sărutul vine singur. să bea şi ei nectarul mistic pregătit de zei şi tuturor dat după dreptate. whatever our disdain. trecătoare voluptate ! Rămân doar drojdiile verzi şi noi. Nu vezi cum gestul aprig se adună înainte de a-l face pe deplin ? Priveşte: mesele lucesc de slin. un rol încărunţit cum altul nu-i. meant for neither of us. Asculţi ? Cântarea asta sumbră.. the feast was foreordained. cedându-l. înglodat. The bubbling wines were less than fresh. Iar noi jucăm. tremurată. The feast is senior in age to the world's flight. Nici vinurile. rupe farmecul nebun ! Beţia asta cruntă nu-i a bună. o altă lume. înfriguraţi. Şi eu mă voi urni din locul meu.. în tinere costume. de altădată. totul e un vis. Dar vai ! Voi fi şi eu culcat de vântul ce va sufla peste meseni. while pomegranates on tables lost their flash. adeverind şederea la libaţii a altor scufundate generaţii şi lunecarea inşilor desculţi ce-au ospătat înaintea ta. un semn făcut de nimeni nimănui. O. 146 . 5 / 2010 - Iubito. nici tămâia arsă nicicând nu sunt menite pentru noi ! Symposion From the start. nr. sfântă. Aşa ţi-aş spune de-aş avea cuvântul. străinilor ce vor intra în sală grăbiţi.Anuarul de martie. Ah. după marea rânduială. ca regii din Egipet. nr. Do you still follow ? This gloomy and tremulous song and sore sounds like a dissipated voice from days of yore.. But alas ! I myself shall be scattered at the crossroads by the wind which blows the table guests away. Don't you feel the swirling wine tastes bitter ? While our hypnotic glares to the glasses flitter. as with the proud and lofty kings of Egypt: a no one's sign speaking to no one from its crypt.Anuarul de martie.. clink fellow glasses of wine. yet not knowing whom to honour and why. although the part is hoary like no other. What a meaningless feast ! How intemperate ! Soon we'll presume we are inebriates so - naked - in the warm oppressing smoke we'll topple the goblets over with a stroke and the precious wine will flow like the sacred oil on chairs. 5 / 2010 To act as chance would have it was our task. And I myself shall be unwillingly dislodged - a new array -. as in the primordial arrangement. fairly sharing its exhilarating charms to wandering cats and fierce guard dogs smarms. "My sweetheart. I wish I found the fitting words to tell. dressed up in youthful costumes. break the infernal fettering spell !" The dreadful drunkenness is of ill omen. 147 . another realm of tunes. trembling with cold. to pursue the most enthralling whisper. the glutinous kiss comes the easy way. Thus would I speak if I found the fitting words. And we play on. making room. O. O. cloaks and on the adulterated soil. for the hurried fellows. willful to sip the mystic nectar of gods. we roar with laughter. Can't you behold the impetuous foeman whose gestures take shape before full ripe ? Look around: the tables shine from polished slime to certify the prolongued libations of numberless foregone generations and the slump of barefooted fellows who feasted before your turn. for newcomers to the feasting hall of estrangement. the haunting song with loud resounding spur. while pleasure smiles wear an embalmed glittering defray. everything's a dream. wines overflow.Anuarul de martie. since vessels crack to smithereens. Yet neither the wines nor the burnt incense bow was foredoomed for us to ferret out our tracks sags ! The English version: Gabriela PACHIA Nichita STĂNESCU (1933 - 1983) În dulcele stil clasic Dintr-un bolovan coboară pasul tău de domnişoară. pală. Dintr-o înserare-n seară pasul tău de domnişoară. 148 . Dintr-o frunză verde. O secundă. El avea roşcată fundă. holy but transient voluptuousness ! Won't you stay ? What's left ? It's but the green and latest dregs. O. Dintr-o pasăre amară pasul tău de domnişoară. nr. pasul tău de domnişoară. o secundă Eu l-am fost zărit în undă. 5 / 2010 imparted to each and every mortal in the fairest way. Pasul trece eu rămân. your young lady's lacing pace. Let your walking linger a trace on my tympanum like a mace. nr. My heart slowly dips in haze. The pace steps away yet I will stay. something almost next to nay under the dwarfish sun at bay like a gilded and mosaic tray. From the dark nightfall's embrace your young lady's lacing pace. Young lady. on the knavish and demigod blaze since I'm lost in the wretched maze. a minute's race I beheld it in the wave's grace. Mai rămâi cu mersul tău parcă pe timpanul meu blestemat şi semizeu căci îmi este foarte rău. In the Sweet Classical Style From a boulder there descends your young lady's lacing pace. 5 / 2010 Inima încet mi-afundă. Domnişoară. It paraded the foxy bow in my face. From a sorrowful bird's space your young lady's lacing pace.Anuarul de martie. From pale green leaf fairylands. Stau întins şi lung şi zic. The English version: Gabriela PACHIA 149 . Here I lie in my tall array and say. A minute's race. mai nimic pe sub soarele pitic aurit şi mozaic. vino şi tu ! Însă nimfa spuse nu. foarte livid. Vino şi tu să bei dacă ţi-e sete de-atâta dat în carusel. missing the trigger. There showed up a translucent unicorn from an etcher. "You come too. de-atât izbit cu tâmpla de perete. most frightened and ghastly pale. you come too !" "By no means !". nici albastrul. Gândul de-o silabă-i şchiop potcovit cu alabastru. neither the glances. the blood is shallow. A mai venit un inorog străveziu foarte speriat. From so much ignorant unlived life. He inhabits a copper-coloured future Which looks on the void's vale. drilling. Bărci de hârtie scrisă curg pe el. Invitation to a Nymph No earthling dwells on this globe smidge. nici privirea. De-atâta trăită neviaţă. You come too if you are thirsty rigger after the prolonged merry-go-round spinning. Boats of scribbled paper on its course thrive. nor the azures. Vino şi tu.Anuarul de martie. the nymph said to you. shoed with hasty alabaster lures. The English version: Gabriela PACHIA 150 . Thoughts limp. nr. after banging your temples against the wall. 5 / 2010 Invitaţie către o nimfă Nu locuieşte nimeni pe acest glob. Locuia într-un viitor arămiu Cu vedere la vid. sângele-i la suprafaţă. a syllable's the twitch. leapt at my face. nr. Mi-am dus mâna la sprânceană. 151 . She thrust her white fangs in my face. Colţii albi mi i-a înfipt în faţă. iubirea Leoaică tânără. iubirea mi-a sărit în faţă. suddenly. Şi alunecă-n neştire pe-un deşert în strălucire peste care trece-alene o leoaică arămie cu mişcările viclene. Young Lioness Love. dar mâna nu le mai ştie. Şi deodată-n jurul meu. Love. today the lioness bit me by the face. m-a muşcat.. natura se făcu un cerc. la tâmplă şi la bărbie.. young lioness. now tighter. Mă pândise-n încordare mai demult. now looser. Şi privirea-n sus ţâşni. leoaica. când mai larg. de-a-dura. She had lain in strained ambush for a long time. încă-o vreme. şi auzul o-ntâlni tocmai lângă ciocârlii. curcubeu tăiat în două. all nature around turned into a somersaulting circle.Anuarul de martie. şi-ncă-o vreme. azi de faţă. And. 5 / 2010 Leoaică tânără. când mai aproape. ca o strângere de ape. nr. a - A. Că mi-i drag să-mi spui Ce nu ştiu.Anuarul de martie. to my temple. for some time. The English version: Gabriela PACHIA Grigore VIERU (1935 - 2009) A.. drag pui. a. And my sight gushed upward. I raised my hand to my eyebrow. Mai spune-mi ceva. iubite. iubite. 152 . 5 / 2010 like the waters of a strangling garter. for some more time. and my hearing came to meet it along right by high skylarks' song. to my chin. yet my hand is no longer akin. a split rainbow. Thus. it unconsciously glides in a desert in full brilliance over which there leisurely steps a copper-coloured lioness even slier in her movements.. iubito. Haide. Pe-urmă le cad foile. Şi nu-i nici o pasăre. In due course. my love. How the sky's birds would court. o. Pe-urmă îi dor crengile Şi n-au ce să legene. Then harsh winds claim the land. Se-nvelesc cu ploile. Oh "Oh. Since I long to hear Of love's does and deer. my sweetheart." The English version by Gabriela PACHIA 153 . oh. Cred că tot ca noi: Copacii bătrâni Acasă rămân Ca nişte bunici Cu puii cei mici Care-n braţe-i leagănă Până-i frunza galbenă. 5 / 2010 Că mi-i drag să-ascult De dragoste mult. And no bird dares to stand. Oh. Wooing is fire and woe: Stately olden trees Would never leave premises Like devoted grandparents They would guard their nests. There's one thing I want to know. leaves would fall And they enshroud in rain's call. Pe-urmă bat vântoasele. Be so kind to tell me. Since your word is much too wise And I know not nature's dice. Soon their boughs would hurt And dear nestlings would desert. My Love. Swing younglings in their arms Till yellowing leaves lose their charms. - O. spune-mi cum se Iubesc păsările." "Oh. nr. oh.Anuarul de martie. my lord. O bună bucată de lună. Dragostea ta umple cerul de fum. Ne vom lua după două-trei cuvinte. Vom râde pentru copac. A mea e din flăcări curate. 5 / 2010 Marin SORESCU (1936 - 1996) Poveste Sufletul tău funcţionează cu lemne. Iar al meu cu electricitate.Anuarul de martie. Ne vom lua după umbra mea Care merge înainte. nr. Totuşi vom mai merge împreună O bună bucată de pământ. Până când ne va ieşi în cale Sfânta Vineri 154 . Ne vom lua după primul gând. Vom slăvi drumul drept cu câte-o gură Şi vom ţine un moment de reculegere Pentru fiecare cotitură. O bună bucată de cer. Vom fi fericiţi pentru iarbă Şi pentru lac. Whilst mine on electricity. We'll extol the path of righteousness in turns with each kiss And we'll pause in a moment of remembrance For each twist of fate's crooked way. Until Saint Friday Crosses our way To remind us. That we're no longer young. Nici lemne pentru fum. Your love furnishes the sky with smoke. We'll laugh for the tree. We'll treasure the grass And the lake. We'll follow the first thought. Therefore she will provide Neither electricity for flames. For some good moon wedge. We'll follow two or three words. We'll follow my shadow Which walks ahead.Anuarul de martie. Yet we'll wander together for some span. My ardour is woven of immaculate flames. Nor firewood for the smoke. Şi că ea n-o să ne mai dea de-acum Nici electricitatea pentru flacără. nr. 5 / 2010 Să ne spună printre altele Că nu mai suntem tineri. For some good stretch of land. Story Your soul works on firewood. among other things. For some good patch of blue. The English version: Gabriela PACHIA 155 . dacă nu cer prea mult. minute lungi. Ca să ţii nişte cursuri ? - O carte. - Ceri prea mult. Dacă nu-ţi cer prea mult. O scriu eu. Lăsându-mi-se timp pentru uitare. Tăcere. de ce te încăpăţânezi. - Te implor. nr.Anuarul de martie. Ce-ai dori să iei cu tine. Inspirându-mă din ochii iubitei. Dacă s-ar pune problema să faci zilnic naveta între rai şi iad. - Ce-ai dori să iei cu tine. ce atâta prigoană ? Mai bine tăiaţi-mi vinul. 5 / 2010 Dacă nu cer prea mult - Ce-ai lua cu tine. ţi-am spus. îţi tăiem femeia. dacă am lângă mine O sticlă de vin şi-o femeie. - Ai mai cerut asta o dată. Te-ar ţine de vorbă. - Ceri prea mult. Ţi-ar împuia capul cu fleacuri Şi n-ai avea timp să-ţi pregăteşti cursul. Ca să ţii nişte cursuri ? - O sticlă de vin şi-o femeie. Mă moleşeşte şi n-aş mai putea să-mi pregătesc cursul. Asta aş dori. Doamne. Poate chiar veşnicii. E prea mult. Doamne. Dacă s-ar pune problema 156 . Dacă nu cer prea mult. îţi tăiem femeia. o sticlă de vin şi-o femeie. - Ce tot ai cu ea. Dacă s-ar pune problema Să faci zilnic naveta între rai şi iad. taie-mi cartea. Dacă n-am femeia. dacă nu cer prea mult.. and a woman. Ori totul." "Cut the book out. nr. ori nimic. Aş face drumul dintre rai şi iad degeaba. She'd have too much of your ear.Anuarul de martie. luminozitate şi presiune Dintre rai şi iad. If I have a bottle of wine and a woman on my side. I can write one myself.. Good Lord. să le-o arăt ? Cum să-i înalţ pe drepţii din rai. îţi tăiem femeia. Gracious Lord. That's what I'd like. Doamne. If I'm not asking too much. material didactic.. 5 / 2010 Să faci zilnic naveta între rai şi iad.. Ca să ţii nişte cursuri ? - O femeie. I'll cut the woman out. - Ceri prea mult. Dacă n-am vinul să-mi dea curaj ? If I'm Not Asking Too Much "What would you take with you If one day you were to commute Between Heaven and Hell To give some lectures ?" "A book. if I'm not asking too much. I beseech you. What would you like to take with you If one day you were to communte Between Heaven and Hell 157 . Drum into your mind with her prattle-tattle And you'd never have the time to get your lecture ready. Cum să-i sperii şi să-i înfricoşez pe păcătoşii din iad. a bottle of wine." "You are. Dacă n-am cartea să le-o tălmăcesc ? Cum să suport eu drumul şi diferenţele De temperatură. Taie-mi iadul şi raiul." "You are. - Atunci taie-mi mai bine cursurile. " Deep silence.Anuarul de martie. luminosity." "Then why don't you cut the lectures out. and pressure Between Heaven and Hell Unless I have some wine to summon up my courage ? The English version: Gabriela PACHIA Glezne fragile Unde rămăsesem ? La glezne fragile. Gracious Lord. 158 . Allowing me time to sink into oblivion. it's too much.. "What would you like to take with you If one day you were to commute Between Heaven and Hell To give some lectures ?" "A woman." "What have you got against her ? Bear some sort of grudge ? I'd rather you cut the wine out. Maybe as vast as eternities." "You've already asked for that. nr. din cauza lor Pretinzi ca nu poţi schia. aren't you ? As I've told you. kind of obstinate. If I'm not asking too much.. long minutes. You know what ? It's neck or nothing." "You know you are. I'd run the course between Heaven and Hell to no purpose. Cut Heaven and Hell out. if I'm not asking too much. How can I strike terror into the sinners in Hell Unless I have a woman as a teaching aid at hand ? How can I extol the righteous in Heaven Unless I have a book to unfold to them ? And how can I bear the journey and the differences In temperature. It would muddle me anyway And I wouldn't be able to get my lecture ready While seeking inspiration in my sweetheart's eyes. I'll cut the woman out. 5 / 2010 To give some lectures ?" "A bottle of wine and a woman. I'll cut the woman out. Da. Măzăriche pe licheni. Tolăniţi pe forţele naturii. Alunecând unul în braţele celuilalt. Faci atingere cu fulgii. Dreaptă.Anuarul de martie. vibrând la fiecare fulg. „Bine că ne-a apucat amorul iarna. de la polul opus. Când vii spre mine Prin zăpadă. Eşti o prezenţă luminoasă. Chiar şi în zăpadă. Dar au şi ele calmul lor. cu mers frumos. „Ba suntem ditamai iceberguri". 34 îi place lui cel mai mult. Azi mâinile mele sunt foarte aspre. Îmi plac foarte mult. Îţi place cum sună ? „Sună a iarnă". La vară. încotoşmănaţi În sentimente călduroase. La polul nord transpiraţia S-ar fi prefăcut în măzăriche. Eu sunt primul (şi ultimul Că nu mai las pe nimeni) Cel mai mult mă impresionează la tine Calmul ochilor mari şi calmul pielii - Dacă pot spune astfel. Ai văzut sarea izvornd din mine. pe fenomenul natural. Eşti ca o marmură 159 . 5 / 2010 Gleznele fragile mă-nnebunesc. Cine s-o fi tăvălind deasupra ? (Cred că tot noi). Uită-te. Ce bine te ţin pe picioare. Fenomen natural pe fenomen natural. tot tu dai Lumina. (Aşa zicea un compozitor). Pe gheţuş. „Poţi". 34. Autor de opusuri numerotate. „Parcă numai acolo !" Emoţia de la polul nord. Nu. Eu sunt polul opus nr. e ca o saltea descusută cerul. Transmiţi fiori în toată masa de zăpadă Din cer. Avem încălzire centrală. ar fi fost prea cald". Suntem ca doi pinguini mergând stângaci prin zapada la Poale de Polul nord. Ca o bură de ploaie. nr. sveltă. 5 / 2010 Care-a fost la mare astă-vară. on natural phenomena. You short-circuit the snowflakes. nr. Fragile ankles drive me crazy. wrapped In warm feelings. At the North Pole my sweat would have turned into sleet. due to them You pretend you can't ski. it happens everywhere !" The North Pole emotion. I'm so fond of them. slender. "What a blessing we started on making love in winter. „Cu întreaga carieră". Şi sânii - sunt de tăiat respiraţia cu ei. Who might be rolling above ? (It must be us). A natural phenomenon on top of another. (Used to say a composer). When you approach me Through the snow. Straight-backed. We've got central heating. Look.Anuarul de martie. Like mizzle. Fragile Ankles Where was I ? At fragile ankles. nice gait. We are like two penguins clumsily waddling through The snow at the foot of the North Pole." 160 . „Cu cine ?"." You saw the salt exuding from me. "Nonsense. Do you like how it sounds ? "Sounds like winter. In summer it would've been too hot. the vault is an unripped feather mattress. "What ? We're some huge icebergs. Eu sunt numai tăieturi. the opposite pole. „Am fost". You stir the snowfalls up to the skies. Author of numbered opuses. No. Yes. Sprawling on nature's forces. On ice. I'm Opus 34. Sleet on lichens. They uphold you so well. thrilling with each snowflake. He likes 34 best." Gliding in each other's arms. Anuarul de martie, nr. 5 / 2010 You're a burning presence. Even in the snow, you are The firelighter. I'm the first (and the last Since I won't let anyone in) What impresses me most Is the calm of your large eyes and the calm of your skin - If I may say so. "You may." My hands are very coarse today. But they've got their own calm. You're like a marble block that went to the seaside in summer. "I went indeed." "With whom ?" "With the whole quarry." And the breasts - they cut my breath away. I've got scratches all over. The English version: Gabriela PACHIA 161 Anuarul de martie, nr. 5 / 2010 articole, studii („disciplinare" / „interdisciplinare", „transdisciplinare") Prof. Cornelia ALBULESCU Depăşirea blocajelor de comunicare - deziderat al comunicării eficiente ,,Cuvântul este sunet şi culoare, e mesagerul gândului uman" (Tudor Vianu ) Comunicarea pedagogică reprezintă un transfer complex de informaţii între două entităţi ce-şi asumă simultan sau succesiv rolurile de emiţători şi receptori, semnificând conţinuturi dezirabile în contextul procesului instructiv- educativ. Comunicarea pedagogică presupune o interacţiune de tip feedback, privind atât explicaţiile explicite, cât şi cele adiacente, intenţionate sau formate chiar în cursul comunicării. Noţiunea de comunicare implică o anumită reciprocitate, fiind mai generală şi mai completă decât informarea, aceasta fiind o ipostază a comunicării. Comunicarea presupune o procesualitate circulară care se înscrie într-o anumită temporalitate de care ţine cont şi care, la rândul ei, o modelează. Comunicarea didactică se referă la transmisia şi schimbul de informaţii între educator - elev, şi invers, la circulaţia de impresii, trăiri afective, judecăţi de valoare, comenzi cu scopul de a îmbogăţi sfera cunoştinţelor pentru a determina modificări comportamentale. Ea vizează în principal înţelegerea, pentru asigurarea căreia educatorul are un rol activ, în sensul că el acţionează ca un filtru ce selectează, organizează şi personalizează informaţia . 162 Anuarul de martie, nr. 5 / 2010 Astăzi, actul comunicării este abordat ca o unitate a informaţiei cu dimensiunea relaţională, aceasta fiind purtătoare de semnificaţii, în funcţie de situaţie şi de relaţia dintre actorii comunicării (ex. o informaţie verbală imperativă: citeşte! / spune / vino - poate fi poruncă, provocare, îndemn, sugestie, ordin, sfat etc.) Perspectiva telegrafică a comunicării este înlocuită în prezent de modelul interactiv care analizează actul comunicării ca o relaţie de schimb între parteneri care au fiecare simultan un statut dublu, de emiţător şi receptor în acelaşi timp. Din acest punct de vedere, atribuirea rolului de emiţător profesorului şi al celui de receptor elevului, practicat în şcoala tradiţională, devine în prezent discutabilă, în sensul că informaţia vine nu numai de la profesor spre elev, ci şi de la elev spre profesor . Analiza exclusivă a informaţiilor codificate prin cuvânt, şi implicit, concentrarea pe mesajul verbal, pierde tot mai mult teren în faţa abordării şi cercetării diversităţii codurilor utilizate (cuvânt, gest, imagine, etc.) şi a acceptării multicanalităţii comunicării (vizual, auditiv, tactil, etc.). În această viziune, comportamentul interlocutorului are valoare comunicativă . Ca formă de interacţiune, comunicarea presupune activarea competenţei comunicative ce cuprinde o componentă aptitudinală şi una dobândită. Absenţa sau prezenţa defectuoasă a acesteia explică eşecul sau dificultăţile pe care le pot intâlni unii profesori, chiar foarte bine pregătiţi ştiinţific, pentru că a fi profesor înseamnă nu numai a deţine un volum de cunoştinţe de specialitate ci şi capacitatea de a le transpune didactic, adică a şti ce , cât , cum , când, în ce fel , cu ce , cui etc. oferi . Comunicarea apare ca un circuit care se autoreglează permanent. În cazul unui proces de comunicare , interlocutorii nu numai că aleg sau creează conţinuturi, ei inventează şi procedee şi modalităţi ale schimbului lor. Comunicarea înseamnă mai mult decât informare. În timp ce informarea face apel mai mult la o inteligenţă logică, comunicarea presupune mai multă strategie. Ea se prezintă ca un proces dinamic, în cursul căruia unele strategii se înlocuiesc cu altele, conducându-i pe interlocutori la ,,deplasarea" unuia către celălalt. Actul informativ poate fi unilateral, dar comunicarea unilaterală ar fi un nonsens. Profesorul nu trebuie doar să informeze, el trebuie să comunice cu elevii săi. Informaţiile sale variază ca amplitudine şi profunzime, în funcţie de informaţiile primite de la elevi. Acestea fac dovada a ceea ce ei aşteaptă de la profesorul lor, ceea ce sunt dornici să afle. Astfel, profesorul este un rezonator, ca şi elevul. Dacă profesorul nu decriptează la timp reacţiile elevilor săi şi nu-şi reglează la 163 Anuarul de martie, nr. 5 / 2010 timp conduita comunicaţională, întreaga activitate educaţională poate fi compromisă . Blocaje în comunicarea eficientă. În cadrul activităţilor şcolare curente se creează multiple raporturi interpersonale între cadre didactice şi elevi. Interacţiunile nu se limitează la comunicarea unor conţinuturi ştiinţifice, ci se extind la modalităţi de conducere a activităţii, la aprecierea performanţelor, la sentimentele şi atitudinile personale. Prin natura misiunii sale, omul şcolii trebuie să ştie că „a comunica" înseamnă mult mai mult decât a stăpâni cuvintele; putem vorbi fără să comunicăm şi să ne „împărtăşim" celorlalţi fără a rosti nici un cuvânt. Absenţa intenţiei comunicative nu anulează comunicarea. Nehotărârea, blazarea, neputinţa etc. le transmitem elevilor chiar şi atunci când nu o dorim. Ele se încorporează în baza relaţională care filtrează mesajul didactic centrat pe conţinuturile disciplinei. Aceasta face ca profesori diferiţi, cu aceeaşi clasă şi chiar aceeaşi temă, să obţină rezultate diferite. Nu întotdeauna relaţiile profesor-elev sau elev-elev sunt cele optime. Situaţiile conflictuale apar în viaţa cotidiană a clasei de elevi, a şcolii, datorită divergenţelor existente între percepţiile, convingerile, atitudinile, scopurile, modalităţi de acţiune diferite sau faţă de o situaţie generată de procesul de orientare, conducere, dirijare a activităţilor şi apreciere a performanţelor. Blocajele (dificultăţile) care apar în comunicarea profesor - profesor şi elev - elev pot fi: Blocaje datorate stilului didactic autoritar al profesorului. Un profesor adept al stilului de lucru tradiţional caută să dispună în clasă de întreaga putere decizională şi de o autoritate deplină. El pune accentul pe dirijare şi ordine rigidă, impunere severă şi sancţiune, stimulează însuşirea docilă a cunoştinţelor şi supunerea necondiţionată. Predarea este privită ca o simplă transmitere şi nu ca o stimulare a dezvoltării cognitive şi emoţional- atitudinale a elevilor. Profesorii care controlează pregătirea elevilor de pe poziţii rigide, autoritariste, arătându-se preocupaţi mai ales de propriul punct de vedere afirmat, pot provoca stări conflictuale în relaţia cu elevii. Blocaje datorate caracteristicilor mediului psiho-social. În timpul activităţilor desfăşurate în clasă, relaţiile de comunicare ale profesorului cu elevii pot fi afectate, în sens negativ, de o atitudine autoritară, ce presupune adeziunea necondiţionată a elevilor la conţinutul activităţii. Se ignoră faptul că există posibilitatea să apară şi refuzul, motivat de starea elevului, de experienţele lui anterioare, de volumul cunoştinţelor comunicate sau de incapacitatea de a le utiliza. 164 Anuarul de martie, nr. 5 / 2010 Blocaje sociale. Conformismul este unul dintre ele: dorinţa profesorilor ca toţi elevii să se poarte şi să gândească în mod obişnuit. Cei cu idei neobişnuite sunt priviţi cu suspiciune şi chiar cu dezaprobare, ceea ce constituie o descurajarea gândirii inovatoare. Blocaje metodologice. Există o rezistenţă la schimbare, o rigiditate a algoritmilor anteriori. De obicei, într-o problemă încercăm să folosim un algoritm şi deşi nu pare potrivit, tindem a stărui, în loc să căutăm altceva. Un alt blocaj se datorează criticii premature. Blocaje creative: teama de a nu greşi, de a ne face de râs sau graba de a accepta prima idee (fiindcă rareori soluţia apare chiar de la început). Altă eroare este descurajarea rapidă, dat fiind că munca de inovare este dificilă, solicită eforturi de lungă durată. Alte exemple de blocaje sau dificultăţi în comunicare. Critica sau tendinţa de a judeca - ori convingerea unor persoane că semenii din jurul lor nu îşi vor îmbunătăţi comportamentul decât dacă sunt criticaţi este o barieră în calea unei comunicări eficiente. Evaluarea negativă a celeilalte persoane, a atitudinilor şi acţiunilor acesteia (ex.,,Tu eşti de vină - eşti singurul vinovat pentru dezastrul în care te afli"), transformă tonul conversaţiei într-unul negativ, având drept urmare blocarea comunicării . Folosirea etichetelor în caracterizarea unei persoane - determină inhibarea interlocutorului şi stânjeneşte comunicarea (ex. ,,Ce prostie! Vorbeşti ca o fată!; ,,Eşti un naiv că ai făcut..."; etc.) Oferirea de soluţii - este o altă modalitate de a bloca procesul comunicării fie direct prin oferirea de sfaturi, soluţii la problemele celeilalte persoane, sau indirect prin folosirea unor întrebări într-un mod agresiv, autoritar sau cu o notă evaluativă (ex. ,,Întotdeauna ai fost o fată bună! Nu-i aşa că ma vei ajuta la examen?"). Recurgerea la ordine - este un mesaj care are ca efecte reacţii defensive, rezistenţă, reacţii pasive sau agresive. Această tendinţă de a da ordine duce la scăderea stimei de sine (ex. ,,Fă-ţi tema imediat! De ce? / Pentru că am spus eu !) Folosirea ameninţărilor - este o modalitate prin care se transmite mesajul că dacă soluţiile propuse nu sunt puse în practică persoana va suporta consecinţele negative. (ex. ,,Dacă nu faci ce spun eu, atunci ..." ,,Termină imediat, dacă nu..."; etc.). Moralizarea - este o altă manieră neadecvată în comunicare ce include formulări de genul ,,ar trebui " / prin care se obişnuieşte a se ţine ,,predici " unei alte persoane (ex. ,,Trebuie să-ţi ceri scuze, dacă nu ...") Abaterea sau evitarea abordării unor probleme - cea mai frecventă metodă de acest fel este aceea de a schimba cursul con- 165 Anuarul de martie, nr. 5 / 2010 versaţiei de la preocupările celeilalte personae la propriile procupărdevierea de la subiect (ex. ,,Nu te mai gândi la ce s-a întâmplat. Hai să vorbim despre ceva mai plăcut !") Argumentarea logică impusă - reprezintă încercarea de a rezolva problema comunicării prin impunerea unor argumente logice proprii. Situaţiile prin care o persoană încearcă în mod repetat să găsească soluţii logice la problemele unei alte persoane conduce la frustrare prin ignorarea sentimentelor şi opiniilor celeilalte persoane (ex. ,,Uite cum stau lucrurile; dacă nu ai fi cumpărat, ai fi putut să ...") Modalităţi de ameliorare a comunicării. Limbajul responsabilităţii - este o formă de comunicare prin care se exprimă propriile opinii şi emoţii fără să se atace interlocutorul. Este o modalitate de deschidere a comunicării, chiar şi pentru subiectele conflictuale, fiind o variantă de evitare a criticii, etichetării, moralizării interlocutorului, focalizând conversaţia asupra comportamentului şi nu asupra persoanei . Limbajul responsabilităţii cuprinde trei componente de bază: - descrierea comportamentului (ex. ,,când vorbeşti urât cu mine ", ,,când nu-ţi faci tema ") - exprimarea propriilor emoţii şi sentimente ca şi consecinţă a comportamentului interlocutorului (ex. ,,mă supără"; ,,mă deranjează ") - formularea consecinţelor comportamentului asupra propriei persoane (ex. ,,pentru că nu-mi place să nu respectăm regulile"). Mesajul la persoana I (limbajul responsabilităţii) previne declanşarea reacţiilor defensive şi favorizează o comunicare mai completă, permiţând îmbunătăţirea relaţiei şi modificarea comportamentelor inadecvate . Prevenirea reacţiilor defensive în comunicare. Se referă la înlăturarea, evitarea mesajelor care atacă persoana. Dintre modalităţile de prevenire a reacţiilor defensive, se pot aminti următoarele: 1. Evaluare vs. descriere - în locul comunicării evaluative (mesaje la persoana a II-a) care blochează comunicarea, se recomandă ca modalitate eficientă comunicarea descriptivă - ex. În loc de ,,Vorbeşti prea mult! - poţi spune ,,Când nu îmi dai posibilitatea să spun ce cred (descrierea comportamentului) devin nervos şi frustrat !" (emoţia şi consecinţa). 2. Control vs. orientare spre problemă - mesajele prin care avem tendinţa de a controla interlocutorul trebuie înlocuite cu 166 Anuarul de martie, nr. 5 / 2010 orientarea spre problemă ajutând interlocutorul să identifice alternativele problemei sale fără a-i impune soluţia . 3. Manipulare vs. spontaneitate - manipularea transmite mesajul de non-acceptare şi neîncredere în deciziile celorlalţi. Alternativa acestei ineficiente comunicări este exprimarea spontană a opiniilor personale fără a-ţi impune punctul de vedere . 4. Neutralitate vs. empatie - neutralitatea sau indiferenţa în comunicare transmite mesajul că persoana cu care comunici nu este importantă pentru tine. Copilul care nu este ascultat cu atenţie de părinte sau de educator sau este tratat cu indiferenţă ajunge să creadă despre sine că nu este valoros şi nu merită să i se acorde atenţie. Comunicarea empatică previne reacţiile negative despre sine şi ceilalţi . 5. Superioritate vs. egalitate - atitudinea de superioritate determină formarea unei relaţii defectuoase de comunicare şi încurajează dezvoltarea conflictelor. Această atitudine vine în contradicţie cu acceptarea necondiţionată şi respectul fiecărei persoane indiferent de abilităţile sau nivelul său educaţional. Studiile demonstrează că persoanele cu competenţe intelectuale şi sociale dezvoltate comunică mai eficient într-o formă de egalitate şi acceptare şi nu de superioritate care este considerată ca fiind o formă de nedezvoltare a abilităţilor de relaţionare . Explorarea alternativelor - nu trebuie confundată cu oferirea de soluţii, care are ca şi consecinţă negativă scăderea capacităţii de rezolvare de probleme şi luare de decizii. Ca variante de explorare a alternativelor se pot utiliza: ascultarea reflectivă, folosirea brainstormingului, asistarea copilului în alegerea soluţiei, discutarea posibilelor rezultate ale alegerii uneia dintre alternative, obţinerea unui angajament din partea copilului, planificarea pentru evaluare, identificarea avantajelor şi dezavantajelor opţiunilor . Exprimarea emoţională - ajută unei bune comunicări. Nu de puţine ori dificultăţile de comunicare au fost determinate de inabilitatea de recunoaştere şi exprimare a emoţiilor, de teama de autodezvăluire. Exprimarea emoţională poate fi îmbunătăţită prin: discutarea, provocarea şi contracararea miturilor despre emoţii, identificarea şi recunoaşterea diferitelor tipuri de emoţii, identificarea evenimentelor sau situaţiilor care declanşează emoţia, identificarea modalităţilor de exprimare comportamentală a emoţiei, exprimarea emoţiei printr-un limbaj adecvat, învăţarea exprimării clare a ceea ce simţi, acceptarea responsabilităţii pentru ceea ce simţi, ca formă de validare personală . 167 Anuarul de martie, nr. 5 / 2010 Alte căi de îmbunătăţire a comunicării copil - adult. Clarificarea diferenţelor dintre nevoile copilului şi nevoile adultului; identificarea cărei nevoi îi corespunde modul în care se realizează comunicarea. În comunicarea emoţiilor este mai eficient să se aplice limbajul responsabilităţii. Formularea mesajelor la persoana I comunică elevilor modul în care comportamentul lor a interferat cu cel al adulţilor şi ceea ce simte adultul despre această situaţie. Limbajul responsabilităţii se foloseşte atât pentru comunicarea sentimentelor positive, cât şi pentru comunicarea lucrurilor sau situaţiilor care deranjează . Mesajele responsabilităţii comunicate pe un ton nervos devin mesaje negative, ce învinovăţesc copilul, îl critică şi omit mesajul care ar trebui să indice care este responsabilitatea lui pentru a schimba ceea ce a făcut. Tonul mesajelor negative dă dovadă de lipsa respectului pentru cel căruia îi este adresată afirmaţia. Sarcasmul, ridiculizarea şi presiunile sunt o formă de nerespectare a drepturilor personale. Etichetările arată lipsa încrederii în copilul căruia îi este adresat mesajul . Încrederea se comunică prin cuvinte, gesturi, tonul vocii. Concluzii. O comunicare eficientă presupune identificarea şi depăşirea blocajelor ce pot interveni în cadrul acesteia la un anumit moment dat, prin asigurarea alternativelor de eficientizare. Realizarea acestui deziderat presupune la rândul său dezvoltarea unor deprinderi şi abilităţi communicative interlocutorilor. Lipsa deprinderilor sociale sau insuficienta lor dezvoltare sunt asociate cu probleme emoţionale şi comportamentale, cu dificultăţi de adaptare socială. Dificultăţile de stabilire şi menţinere a relaţiilor interpersonale reduc calitatea şi frecvenţa experienţelor de învăţare, ceea ce atrage o scădere a performanţelor şcolare. Rolul comunicării este acela de a favoriza experienţele de învăţare, de a dezvolta deprinderile de comunicare şi relaţionare. Prin intermediul lor se asigură o protecţie faţă de comportamentele de risc şi faţă de situaţiile de criză (consum de alcool, droguri, fumat, etc.) Dezvoltând abilităţile de comunicare şi relaţionare se pot preveni stările de afectivitate negativă (timiditate, stima de sine scăzută, singurătate, etc.) Importanţa şi rolul comunicării sunt esenţializate în următorul ,,Decalog al comunicării" : Nu poţi să nu comunici . A comunica presupune cunoaştere de sine şi stimă de sine. A comunica presupune conştientizarea nevoilor celuilalt. 168 Anuarul de martie, nr. 5 / 2010 A comunica presupune a şti să asculţi . A comunica presupune a înţelege mesajele. A comunica presupune a da feed-back-uri. A comunica presupune a înţelege procesualitatea unei relaţii. A comunica presupune a şti să îţi exprimi sentimentele. A comunica presupune a accepta conflictele. A comunica presupune asumarea rezolvării conflictelor. Comunicarea ,,presupune asocierea elementelor cognitive şi afective cu scopul de a transmite informaţii, a inspira credinţe, a induce emoţii sau a evidenţia comportamente printr-un proces alternant de relaţii între scris, vizual, nonverbal, vocal, auditiv, simbolic şi comportamental"(Level şi Galle) Bibliografie : Băban, Adriana - coordonator, Consiliere educaţională, Cluj-Napoca, 2003. Cucoş, Constantin, Pedagogie, ediţia a II-a, Iaşi, Polirom, 2002. Vernon, Ann, Consilierea în şcoală. Dezvoltarea inteligenţei emoţionale prin educaţie raţional -emotivă şi comportamentală, Cluj - Napoca , Ed. ASCR, 2004. * * * Învăţământul primar, revistă dedicată cadrelor didactice, Bucureşti , Ed. Miniped, nr. 1-3, 2006. Overcoming the Communication Blockage - an ideal of Efficient Communication (Abstract) The present study represents the result of the assimilation of a rich bibliography in the field, focused on the theme of the overcoming the communcation blockage, within the people's attempt to communicate more efficiently with each other. 169 Anuarul de martie, nr. 5 / 2010 Prof. Petru BALICA Nevoia de filosofie Motto: „ ... atâta vreme cât trăiesc oamenii, filosofia nu poate înceta. Filosofia menţine vie exigenţa: de a dobândi sensul vieţii dincolo de toate scopurile din lume, de a determina sensul care înglobează toate aceste scopuri, de a împlini acest sens...". (Karl Jaspers) Este un adevăr indubitabil că oamenii au făcut filosofie fără întreruperi semnificative pe tot parcursul istoriei ca modalitate de satisfacere a nevoii de cunoaştere/înţelegere a lumii, de înţelegere a sinelui şi a raporturilor acestuia cu lumea înconjurătoare. Neexistând o unică filosofie, ci o multitudine de necuprins a orientărilor, concepţiilor şi perspectivelor filosofice, se confirmă marea deschidere şi apetenţă nestăvilită a intelectului omenesc spre investigarea lumii, spre meditaţie şi efort speculativ. Istoria ideilor şi concepţiilor filosofice reprezintă dintotdeauna filonul central în jurul căruia gravitează toate valorile culturii. Dacă filosofarea reprezintă o perpetuă provocare a spiritului uman, putem avansa - cel puţin în formă speculativă - ideea că intelectul este genetic structurat şi predispus la această elevată şi dificilă aventură a cunoaşterii. Aristotel - întemeietor inegalabil în zona filosofiei - afirmă că cei vechi au început să filosofeze sub impulsul mirării; mirarea reprezintă o stare normală a minţii umane avidă de cunoaştere, stare produsă de interacţiunea cognitivă dintre om şi lume în care omului i se 170 Anuarul de martie, nr. 5 / 2010 înfăţişează diversitatea infinită a lucrurilor, iar intelectul îşi descoperă deopotrivă forţa dar şi limitele. Filosofia, această „speculaţie înaltă", o cultivăm pentru ea însăşi, este un act tămăduitor al sufletului de la care nu pretindem niciun folos pragmatic, imediat. Singurul câştig este libertatea de mişcare a gândului. La jumătatea sec. XX, gânditorul existenţialist creştin Karl Jaspers, pe fondul distincţiei dintre începuturi şi origini, explică faptul că „originea este în orice moment sursa din care provine impulsul către filosofie": originea filosofiei se află în uimire, în îndoială şi în conştiinţa pierderii de sine. Uimirea declanşează prima nevoie de abordare şi cunoaştere filosofică a lumii, iar îndoiala ne constrânge să nu părăsim niciodată efortul de căutare a certitudinii. Dar cel mai energic impuls spre filosofare ni-l dă cutremurarea, legată intim de conştiinţa pierderii de sine. Acest impuls este decisiv în susţinerea efortului prin care ne interogăm asupra propriei noastre existenţe, prin care filosofarea îşi propune un scop, acela de a transforma îndoiala în certitudine, de a înlocui pierderea de sine trecătoare cu regăsirea de sine a omului. Atrăgându-i astăzi pe tineri spre filosofie mărim şansele continuităţii şi supravieţuirii acestei „regine a cunoaşterii" într-o lume invadată de produsele subculturii, de improvizaţie şi superficialitate, de pseudovalori şi precaritate intelectuală. Filosofia se pliază armonios pe dimensiunile speculativă, imaginativă şi creatoare ale intelectului uman; intelectul ca resursă potenţială a devenirii umane îşi găseşte cea mai adecvată şi binefăcătoare valorificare în exerciţiul filosofării. Învăţământul românesc a făcut în ultimele două decenii „paşi înapoi", abandonând în mod inexplicabil, în mod iraţional, sau exclusiv din mizerabile calcule economico-politicianiste, anumite „redute" recâştigate după decembrie '89, reactualizate din tradiţia interbelică asociată cu nume de imens prestigiu: Constantin Rădulescu-Motru, Nae Ionescu, Ion Petrovici, Lucian Blaga, P. P. Negulescu, Mircea Vulcănescu ş. a. Se practică în prezent o nemiloasă discriminare culturală în dezavantajul elevilor din liceele cu profil tehnologic: cine este oare îndreptăţit să „interzică" prin „planul cadru" întâlnirea dintre o parte a tinerei generaţii cu filosofia? Este admisibilă împărţirea tinerilor în tabăra celor care au acces nelimitat prin învăţământul instituţionalizat de stat la valorile perene ale filosofiei şi în tabăra celor cărora li se suspendă acest drept, această şansă? Să nu-i dăm dreptate oare aceluiaşi K. Jaspers când spunea: „Misiunea perenă a filosofării este aceea de a ne transforma în oameni adevăraţi, prin dobândirea conştiinţei asupra fiinţei"? Este de mare actualitate respectarea dreptului tuturor elevilor de a studia 171 Începutul „suişului sufletului nemuritor spre Inteligibil". eternă a focului din afară. omul se rupe de neştiinţă. a nevoii de înţelepciune fără de care irosim şansa echilibrului raţional. concretizată în lucruri palpabile. spaţio-temporală. Cât de convingător rămâne B. a „Fiinţei". Oricât de mult s-a schimbat omenirea în anii scurşi de la Platon până în prezent. este cunoaşterea raţională a „ceea-ce-este". producând o amplă transformare a „firii" sale umane sau. Este potrivit să descifrăm încă o dată mesajul lui Platon din „Mitul peşterii". înscriindu-ne pe calea care ne conduce la realizarea binelui suprem. Blaga. benefic dintre om şi om. Aşadar. ridicată la nivelul capacităţii de a contempla Universul ca un tot unitar. se avântă spre înălţimile cunoaşterii filosofice. Omul este. La râdul ei. vietate a peşterii. de a avea şansa întâlnirii spiritului lor individual cu marile spirite ale lumii. cum spune L. filosofia este urcuşul sufletului spre Inteligibil.. părăsind peştera. încătuşat de necunoaştere. 172 . înclinat să fie comod. cunoaşterea filosofică devine condiţie necesară a atingerii fericirii. 5 / 2010 filosofia. Omul trăieşte un moment crucial în existenţa sa când „prin arta răsucirii". actul marchează trecerea omului într-o altă stare existenţială. Mintea umană înnobilată de filosofie. prin natura sa. concrete. ci mai degraba de dragul întrebărilor înseşi". Ieşirea din „peşteră" semnifică dobândirea libertăţii prin cunoaşterea filosofică. leneş. când omenirea traversează o etapă nouă a revoluţiei tehnico-ştiinţifice. sunt cele care lărgesc şi adâncesc cunoaşterea. de netăgăduit. Pare aberant astăzi. a tot ceea ce există ca lume sensibilă.Anuarul de martie. „ne îmbogăţesc imaginaţia intelectuală şi diminuează siguranţa dogmatică ce împiedică mintea să speculeze".. Un mare aristocrat al spiritului - Bertrand Russell - spunea: „Omul care nu a învăţat niciun dram de filosofie trece prin viaţă încătuşat în prejudecăţi derivate din simţul comun. a esenţei imuabile. copleşit de prejudecăţi. nr. ignorant. rupe lanţurile ignoranţei şi se orientează spre ieşirea din peşteră la lumina veşnică.. este începutul filosofării. să nu se facă demersurile raţionale de satisfacere a nevoii de filosofie. când se confruntă nu doar cu crize economice şi politice ci şi cu o gravă criză morală. cu o criză de identitate a umanului. din convingerile pe care şi le-a însuşit fără cooperarea sau consimţământul raţiunii sale". opera celor din urmă este însăşi istoria. întrebările izvorâte din nevoia de a şti/înţelege. este căutarea Adevărului. dintre om şi Univers. „un salt ontologic".. Russell: „filosofia merită să fie studiată nu de dragul unor răspunsuri precise la întrebările ei. ne dă posibilitatea armonizării noastre cu acesta. Nevoia de filosofie este reală. nr. This way.from Platon and Aristotel up to Bertrand Russell. Logică şi cunoaştere. Mircea Vulcănescu and others. Editura Ştiinţifică şi Enciclopedică. în modelarea caracterului. 1956. Aristotel. From this perspective. undobtedly. V (Republica). Bertrand Russell. Lucian Blaga and others - a continuous thirst of knowledge/understanding of the world. 1986. 1965. that finally the philosophic knowledge becomes a condition sine qua non in reaching happiness.Anuarul de martie. Metafizica. ediţie îngrijită de Constantin Noica şi Petru Creţia. Editura Academiei Române. Bucureşti. P. of the human self and of its relations with everything around us. abandoned due to some inexplicable politics manipulations. Platon. Despre originea şi scopul istoriei.P. Lucian Blaga. Nae Ionescu. the author starts an alarm indicating that some drawbacks took place within the Romanian educational system of the last two decades. 1949. adică în schimbarea benefică a „firii umane". pe atât de reală şi acută este nevoia de filosofie. Pe cât de actuală este nevoia de repere valorice autentice. Negulescu. Bucureşti. some important things gained by means of the Wallachian Anticomunist Revolution in December were lost. 173 . Repere bibliografice: Karl Jaspers. The Need of Philosophy The essay "The Need of Philosophy" by Petru Balica emphasiyes . 5 / 2010 filosofia şi-a dovedit în toate epocile rolul decisiv în dezvoltarea intelectului uman. The author also emphasizes that the need of philosophy is real. Some important names in the interbelic Romanian tradition have been actualized: Constantin Rădulescu-Motru. that philosophy is the climbing of the soul towards the Intelligible. Opere. de clarificări şi reaşezări în cunoaşterea ştiinţifică. Producţia se orientează din perspectiva determinărilor sociale ale comportamentului cultural. o nouă frumuseţe: cea a vitezei. „idealul progresului e gol. Apare o nouă estetică. Progresul recent al civilizaţiei egalează şi întrece tot restul istoriei sale milenare. 5 / 2010 Prof. acea aură spectaculoasă de victorie culturală şi devine rutină. întâi apare epoca. resursă exploatabilă politic şi estetic. pe nebăgate de seamă. a apărut o nouă eră: postmodernitatea. Înainte ca artiştii să găsească noi forme de expresie pentru un nou mod de a simţi şi de a înţelege lumea. ci şi o modă. omenirea a evoluat într-un ritm incredibil. Altfel spus. valoarea lui finală e aceea de a realiza condiţii în care un progres mereu nou să fie posibil. modifică. apoi curentul. La fel stau lucrurile şi în cazul postmodernismului. el îşi pierde încărcătura umanistă. care este însăşi substanţa iluzorie a postmodernităţii"2. orizonturile şi mentalitatea omului contemporan.Anuarul de martie. Bunăstarea individuală contează mai mult decât schimbarea societăţii. „Computerele au introdus în viaţa omului obişnuit realitatea virtuală (e-realitatea). Idealismele de orice fel alunecă în derizoriu. un concurs. Logourile şi 174 . internetul. El se naşte din suma evenimentelor de cotitură ce mar chează o nouă epocă. computerul. obiect al manipulării. odată ajunse la îndemâna tuturor. o boală a unei lumi mai hedoniste ca niciodată. Consumul nu mai e doar necesitate. Mai mult. Monica Sorana BIREESCU Postmodernitate şi postmodernism Orice curent cultural surprinde şi exprimă un tip specific de sensibilitate. Subiectivitatea devine marfă. nr. Telefonia mobilă. valoare de schimb. În ultima jumătate de secol."1 Tehnologia dă naştere unui nou tip de spiritualitate. Astăzi. Trăim într-o lume a scopurilor. televiziunea prin cablu. Globalizarea deplasează societăţile spre o formă unică a vieţii. Cultura de masă o înlocuieşte în mare măsură. Se duc războaie ale dezinformării. În epoca festivalurilor de publicitate se poate vorbi de estetizarea generală a vieţii. „Noul învăţământ renunţă pentru totdeauna la idealul umanist al formării 175 . Cunoaşterea este produsă pentru a fi vândută şi este consumată pentru a fi valorificată în producţie. astăzi.Anuarul de martie. Arta devine identică cu modelul realităţii şi capătă un nou statut: se privatizează. „Lectura ziarelor e noua rugăciune matinală a omului postmodern"3. Evenimentele anunţate în buletinele de ştiri. ce se vor cât mai armonioase. Minorităţile de orice fel câştigă toate drepturile la care au visat vreodată. intimitatea devine divertisment voyeurist. Postmodernitatea este epoca în care „oricine poate deveni celebru pentru cincisprezece minute". nr. cum spunea Andy Warhol. cunoaşterea nu mai îndrumă tinerii spre înţelegerea lumii. Sub aparenţe colorate. noua paradigmă e una a pluralităţii şi a diversităţii. Viaţa privată devine subiect mediatic. lăsând loc unui model unic. Odată cu intrarea în epoca postindustrială. fără consecinţe ca în vremea inchiziţiei. Umanitatea se desacralizează. cât mai ales prin senzaţional. se relativizează. mass - media (această nouă şi uriaşă superputere) au modificat lumea radical. Raportul furnizorilor şi utilizatorilor cunoaşterii cu aceasta tinde să îmbrace forma relaţiei pe care producătorii şi consumatorii de mărfuri o au cu mărfurile. Noile politici ale educaţiei sunt o confirmare a faptului că. Astăzi poţi spune orice despre orice. Valorile absolute. ca odinioară. cunoaşterea îşi schimbă statutul: nu mai este un scop în sine. odinioară tabuizate. Divertismentul de consum este o industrie uriaşă. civilizaţia progresează spectaculos. totul devine atacabil. explozia informaţională. a democraţiei şi a drepturilor omului. oricât de grave. La poli opuşi. Totodată. care transmite întregii lumi modele de o calitate îndoielnică. În virtutea transparenţei şi a toleranţei. se mercantilizează. Noile tehnologii. Culturile naţionale pierd teren. în timp ce cultura şi scara de valori coboară în zona superficialului. abia dacă ne mai provoacă reacţii. se decanonizează. ci doar le facilitează însuşirea unor reţete de succes profesional. lumea de azi ascunde nihilism şi anarhie. corpurile noastre devin suprafaţă de reclamă. „Punctul culminant al tehnicii coincide cu o criză profundă a umanismului şi a metafizicii"4. liderul mişcării pop art. Astăzi poţi deveni notoriu nu doar prin valoare. 5 / 2010 simbolurile invadează mapamondul şi devin mode. pe care contemporanii le percep ca pe o prelungire firească a existenţei lor. Construcţionismul Lumea îşi pierde sentimentului realităţii. Iată un succint inventar al acestora: 1. sculptură. Până şi socialul este „atomizat în reţele suple de jocuri de limbaj"8 Un alt fenomen specific postmodernităţii este moartea artei. computerele şi limbajele lor"7. hibridizarea 9. filozofia. tehnici şi modalităţi specifice. Ambiguitatea 2. estetizându-l. 6. doar competenţe. Eclectismul. infomatica. este autoreflexivă. teatru şi film. „ştiinţele şi tehnicile de vârf au ca obiect limbajul: teoriile lingvistice. problemele comunicării şi cibernetica. burlesc şi alegorie. de la literatură la pictură. 10. nr. 4. se autointeroghează permanent. 5. de-aici înainte. demitizarea 8. artiştii inventează universuri paralele virtuale. conceptul priveşte mutaţia. Ex-centricul Datorită aparenţelor şi apariţiilor adesea teribiliste. surprinzătoare. mulţumindu-se să formeze. arta postmodernă (şi când spunem artă ne referim la toate artele. În ultimii ani. devine ficţiune. ca lume iniţiatică. Carnavalizarea Remarcăm în arta contemporană atracţia pentru eroi-comic. numit postmodernitate. Autoreferenţialitatea Opera de artă îşi conţine propria negare. Decanonizarea. Aceasta apare într-o dublă perspectivă: „în sens tare se referă la sfârşitul artei „mari" ca paradigmă formativă a umanităţii. 5 / 2010 caracterelor. postmodernismul este catalogat uneori ca neoavangardă.Anuarul de martie. în sens slab. se inspiră din cotidian şi se manifestă chiar în sânul acestuia. În acest nou context. muzică. Colajul 7. spectaculoase. Amestecul genurilor 3. inacceptabilă şi apocaliptică pentru o gândire tradiţională."9 Arta coboară în stradă. în urma căreia arta se dizolvă în social. aspectul lingvistic capătă o nouă importanţă"6. renunţând la „mitul artei" şi democratizandu-se fără limite. are conştiinţă de sine."5 „Într-o societate în care componenta comunicaţională devine pe zi ce trece tot mai evidentă ca realitate şi deopotrivă ca problemă.) va traduce noul tip de sensibilitate şi se va diferenţia de trecut prin trăsături. Fragmentarea 176 . violente. ironia este acum un principiu constructiv. 20. scriitura. virtual. într-o manieră care duce totul în derizoriu. Participarea Arta postmodernă este una performativă şi participativă prin excelenţă. de pe o poziţie egală. să fie utopică. Ludicul 16. Relativizarea 177 . la descoperirea imensului şi fertilului domeniu al aleatoriului. Neprezentabilul Opera de artă postmodernă abordează şi include uneori aspecte abjecte. Urmează textul model. în perfecţiune. al indeterminării. Vizează stilul. pe care le imită jucăuş. Vizează conţinutul. 17. 18. Indeterminarea „Prăbuşirea. prin forţa lucrurilor. fie prin aluzii subtile. 5 / 2010 „În lumea de azi complexitatea şi diversitatea grupurilor etnice."11 12. la pierderea încrederii în valori absolute. a scenariilor legitimante şi a utopiilor a dus. Intertextualitatea. aluziile livreşti. fie prin parodie şi pastişă. doar un fragment alcătuit din fragmente. pe de altă parte. ca şi imensa cantitate de informaţie pusă. în filozofia ultimelor două secole."10 11. De la happening la literatură. în capodoperă şi. formele emergente şi agonizante ale artelor. la orice nivel. referinţele culturale Intertextualitatea este calitatea unui text de a face trimitere la altul. obscene. culturale. Pastişa Pastişa „schimbă sensul şi păstrează litera". Apare atât în literatură. al hazardului. a tuturor fundamenărilor. ca pe o formă de divertisment. căruia îi reproduce schema subiectului. i se adresează direct şi explicit. muzică. 14. Cultura preexistentă este „reciclată". formale ale modelului. sociale. Ironia şi autoironia Odinioară o armă. Nu urmăreşte subiectul.Anuarul de martie. la dispoziţia fiecărui individ fac ca o viziune unitară asupra existenţei. 19. Jocurile de limbaj 15. devine materia primă a unui puzzle. Orice discurs posibil astăzi este. nr. cu intenţie critică. le contraface cu intenţie comică. cinematografie. 13. din orice punct de vedere. în domeniul estetic. spectatorul contemporan s-a deprins să le privească detaşat. cât şi în pictură. pe care îl atacă imitând caricatural originalul. ea implică publicul mai mult ca oricând. interacţiunile lor mereu fluctuante. Însă. ci doar automatismele lingvistice. Parodia Parodia „schimbă litera şi păstrează sensul". odată cu modificarea pragurilor de reacţie. . ştiinţă şi tehnică 22. Naratorii se multiplică deconcertant în ficţiune şi sunt greu de localizat. ca o entitate generatoare de semnificaţii. Postmodernismul românesc. Editura Humanitas. p. 25 10 Cărtărescu. 1999.. p. 46 5 Cărtărescu. Editura Pontica. Înainte de orice. Note: 1 Vattimo. 1999. p. p. p."12 21. 33 7 Ibid.. în special în pictură şi naraţiune. Bucureşti.. nr. Subiectul care percepe nu mai este presupus ca şi coerent. Mircea. p. Mircea. Poetica postmodernismului. 95 12 Ibid. p. controlul şi identitatea. 1993. Gianni. Mircea.. Postmodernismul românesc. ordinea. It arises from the amount of radical events that mark a 178 . Editura Pontica. p. 39 6 Ibid. 5 / 2010 „Arta postmodernă afirmă şi apoi subminează în mod deliberat principii ca valoarea. Bucureşti.. Editura Humanitas. Un nou statut al naratorului „O consecinţă a profundei investigaţii postmoderne a naturii înseşi a subiectivităţii este frecventa provocare a noţiunii tradiţionale de perspectivă. Postmodernismul românesc. Sfârşitul modernităţii. Bucureşti. 11 2 Cărtărescu. subminându-şi adesea aparenta lor omniscienţă"13. Editura Humanitas. Linda. tinerii trebuie să înţeleagă structura şi sensibilitatea lumii în care caută să se aşeze. Postmodernismul românesc. Bucureşti. Editura Univers. 33 13 Hutcheon. Teme şi motive noi. p. 1999. Înţelegerea critică a fenomenului postmodern este importantă pentru educatori întrucât prima lecţie esenţială a oricăriu demers didactic şi pedagogic este o bună raportare la context. 1999. 2002. Bucureşti. 30 Postmodernity and postmodernism (Abstract) Any cultural trend captures and expresses a specific type of sensibility. 13 4 Ibid. semnificaţia. Mircea. inspirate cu precădere din cotidianul urban.Anuarul de martie. Gianni. Constanţa. Constanţa. p. p. 13 8 Ibid. Editura Humanitas. 41 3 Vattimo. p. p. Sfârşitul modernităţii. 97 11 Ibid. 1993. 34 9 Cărtărescu. mercantile knowledge and the death of art. technology. 5 / 2010 new era. plurality. age appears first. Critical understanding of postmodern phenomenon is important for educators because the essential first lesson of any teaching and pedagogical approach is a good reference to context. intertextuality. self-referentiality. It is characterized by specific features and techniques: ambiguity. hybridization. computerization. 179 . fragmentation. collage. nr. young people need to understand the structure and the sensibility of the world they are looking to settle in. Formed in the last half century. no more absolute values. globalization. diversity. In other words. parody. speed. mixing genres. eclecticism. First and foremost. language games.Anuarul de martie. consumerism. but mass culture. self-irony. postmodernity means progress routine. irony. then the current. pastiche and performance. Postmodernism is the artistic current generated by the postmodern paradigm. Primele baze de date erau dezvoltate pe sisteme mainframe şi erau manipulate de oameni special pregătiţi pentru a gestiona aceste sisteme. Aceste baze de date erau simple Sisteme de Gestiune a Bazelor de Date (SGBD). Cea mai răspândită aplicaţie care folosea limbajul xBase a fost FoxPro. Ele erau de tip Xbase. La jumătatea anilor 80. FoxPro. FoxBase. 5 / 2010 Prof. Primul Sistem de Baze de Date Relaţionale (SGBDR) a fost lansat de Oracle Corporation si folosea limbajul de interogare SQL. Asigurând suportul pentru proceduri rezidente (astăzi denumite "proceduri stocate") si interoperabilitatea cu o diversitate de reţele. Oracle a fost unul dintre primii furnizori care a lansat o versiune si pentru sistemele PC pe sistemul de operare DOS. un limbaj care s-a răspândit foarte repede fiind folosit in special la manipularea datelor. Sistemele care l-au folosit. Monica BRANGA O istorie a bazelor de date În acest articol voi face o istorie a ceea ce înseamnă stocare datelor cu ajutorul produselor informatice. Acesta avea biblioteci client pentru accesul la baza de date. Sybase a lansat propriul sau SGBDR - SQL Server. au apărut şi primele aplicaţii de baze de date care foloseau un singur fişier pentru a stoca toata informaţia din baza de date (denumite baze de date "flat file"). O dată cu dezvoltarea sistemelor personale (PC). Deşi versiunea originală a fost dezvoltată pentru sisteme VAX/VMS. sistem dezvoltat de firma Fox 180 . SQL Server a devenit un produs de succes în scurt timp.Anuarul de martie. mai ales în mediile client/server. nr. au fost dBase. daca mai este nevoie sa le enumăr. Aceste versiuni rulau sub sistemul MS-DOS şi împărtăşeau limitările acestuia. Iniţial a fost dezvoltat pentru produsul DB2 al IBM. Ajuns acum la versiunea 9 (denumită 2000). Oracle 9i reprezintă cea mai completă infrastructura pregătită pentru rularea aplicaţiilor Internet. sistem care fusese achiziţionat de firmă în 1989. Despre SQL Istoria SQL (Structured Query Language) începe în laboratoarele IBM din San Jose. ca şi Oracle. astăzi ajungând la versiunea 9. compania IBM a lansat varianta 7 a aplicaţiei DB 2. La începutul anilor 90. În privinţa sistemelor server. Începând cu versiunea 8i. Totodată. iar pentru acest fapt I s-a adăugat herape 100% pentru limbajul XML prin intermediul căruia se poate interoga direct serverul dintr-un browser (dacă serverul a fost configurat să suporte această facilitate). nr. 181 . sistemul de stocare s-a schimbat fiind pregătit să fie scalat oricând către o baza de date Microsoft SQL Server. trebuie să amintim şi de aplicaţia companiei Computer Associates. Aceasta aplicaţie. în scurt timp. 5 / 2010 Software. Începând cu versiunea 9. aceasta a lansat tot în anul 2000 serverul de baze de date SQL Server 2000. Oracle 9i include Oracle 9i Database si Oracle 9i Application Server si pachetul de unelte de dezvoltare Oracle 9i DeveloperSuite. iar cel mai cunoscut exemplu este cel al organizaţiei care gestionează Euro Tunel. fiind o aplicaţie pur obiectuală. În ceea ce priveşte corporaţia Microsoft. unde limbajul a fost dezvoltat în ultimii ani deceniului 8. piaţa s-a dezvoltat uimitor de repede deoarece s-a constatat cât de folositoare sunt sistemele dedicate acestui lucru. aplicaţie care se bazează în mare parte pe logica de stocare a sistemului FoxPro. Lansată cu ocazia Oracle OpenWorld . limbajul integrat este compatibil cu Visual Basic şi cu limbajul folosit de MS SQL Server. Jasmine. Oracle a lansat şi şi-a dezvoltat baza de aplicaţii server. afişări etc. au fost herapeut extensii orientate pe obiecte. se puteau folosi automatisme pentru diverse interogări. cea mai folosită aplicaţie de gestiune a bazelor de date " flat file " de pe sistemele personale. firma Microsoft Corporation a lansat aplicaţia Access. Chiar şi în zilele noastre există firme care stochează alte extrem de importante în baze de date FoxPro. Aplicaţia Access a devenit. bazat pe limbajul de programare Visual Basic. Tot în 2000. Aplicaţia se doreşte a fi un herapeuti direct pentru aplicaţiile Oracle. Si pentru ca am ajuns la aplicaţii de baze de date obiectuale. începând cu versiunea 7 i s-a adăugat un limbaj de programare dedicat (Visual Basic for Applications - VBA). este implementata pe mai multe platforme ( herapeut Linux).Anuarul de martie. Prin intermediul acestuia se puteau manipula datele mai uşor. Aceasta foloseşte o aplicaţie care gestionează câteva sute de GB de date. * să schimbe valorile de configurare pentru securitatea sistemului. financiar. 5 / 2010 SQL este diferit de limbajele procedurale si 3GL care au fost create de atunci. * să adauge drepturi utilizatorilor asupra bazelor de date sau tabelelor.Anuarul de martie. nr. Aceasta instrucţiune regăseşte datele din baza de date şi le returnează utilizatorului. Despre Oracle 8 Oracle este cel mai rǎspândit Sistem de Gestiune a Bazelor de Date Relaţionale (Relational Database Management System - RDBMS) din lume. * să interogheze o bază de date asupra informaţiilor. Ce mai folosită instrucţiune din SQL este SELECT. SQL este limbajul standard folosit pentru manipularea si regăsirea datelor din aceste baze de date relaţionale. Bazele de date Oracle sunt in- 182 . SQL fiind un limbaj procedural. * să actualizeze conţinutul bazei de date. Profesioniştii din domeniul Tehnologiei Informaţiei (IT) considera cǎ produsul Oracle satisface cerinţele de baze de date din domeniile industrial. farmaceutic şi ale telecomunicaţiilor din întreaga lume. Prin SQL un programator poate face următoarele lucruri: * să modifice structura unei baze de date. sisteme de herape al deciziilor. De exemplu. Oracle constǎ dintr -un set complet de constructori de aplicaţii şi produse pentru utilizatori.Anuarul de martie. Aplicaţiile Oracle sunt portabile peste un numǎr mare de staţii de lucru şi sisteme de operare. aplicaţiile şi utilitarele utilizate de ele pot sǎ fie rulate pe un herap local pentru utilizator (sistemul client). În acest mediu client-server. de la calcu latoarele personale la procesoare paralele. un numǎr mare de resurse de calcul pot fi rulate. 183 . bǎnci de date şi depozitare pentru aplicaţiile web. Alternativ. o aplicaţie Oracle Forms poate rula pe un calculator personal client. Bazele de date Oracle funcţioneazǎ ca motoare de procesare a tranzacţiilor on-line. Existǎ versiuni de Oracle pentru platforme de la calculatoarele portabile modeste pânǎ la serverele puternice de baze de date la care sunt conectaţi simultan mii de utilizatori. cǎutând sǎ asigure soluţii complete în tehnologia informaţiei. în timp ce accesarea datelor este condusǎ convenţional de un Server Oracle pe un calculator central. în timp ce Oracle DBMS ruleazǎ pe un altul (sistemul server). nr. 5 / 2010 stalate pe toate tipurile importante de calculatoare şi ruleazǎ sub principalele sisteme de operare existente. Aplicaţiile Oracle trebuie rulate pe acelaşi computer la fel ca şi Serverul Oracle. dar şi cu acela al imaginilor prelucrate cu Photoshop6. afişare. handled by people especially trained to work with these particular systems. mai exact cu SQL Plus 3. The First databases were developed on mainframe systems. e. securizarea bazelor de date şi creearea anumitor scripturi: ştergere. * Lansarea programului b) Încǎrcarea programului şi a bazelor de date din Oracle8 c) Conectarea prin ODBC la Oracle8 A History of Data Basis In this article. These databases were called Database Processing Systems (DPS).3 şi Schema Bilder din pachetul Developer 2000. existǎ o posibilitate comunǎ pentru a accesa baza de date. I shall make a brief history of what data storage means. nr. Partea graficǎ este realizatǎ cu ajutorul formelor şi rapoartelor din Visual Basic6. au fost facute cu Oracle8. aceasta este realizatǎ prin Limbajul cu Structurǎ de Interogare (SQL) Aplicaţia prezentată în continuare este un program realizat în Vizual Basic6 şi Oracle8 Personal Edition.. 5 / 2010 Printre multele dezvoltǎri de aplicaţii şi produse pentru utili zatori accesibile în familia Oracle.t. The first system of Relational Databases was launched by 184 . iar bazele de date.c.Anuarul de martie. Anuarul de martie. Although the original version was developed for VAX/VMS systems. nr. Oracle was one of the first manufacturer that initiated this version for PC systems on a DOS operating system. 5 / 2010 Oracle Corporation and used SQL as inquiry language. 185 . Anuarul de martie, nr. 5 / 2010 Prof. Adriana BULDUR Ing. Lăcrimioara MIRCEA Influenţa unor extracte vegetale asupra celulelor Nebănuit, şi aproape incredibil, a fost şi este progresul înregistrat de genetică în ultimul deceniu. În fireasca conexiune şi interdependent cu realizările din biochimie, biologie celulară şi moleculară, genetica reuşeşte astăzi, de pe poziţii noi, să explice legităţile şi mecanismele eredităţii şi variabilităţii Pe de altă parte, prin dezvoltarea cercetărilor de citogenetică, de inginerie genetică, s-a demonstrat fără tăgadă implicarea profundă a ştiinţei eredităţii în rezolvarea problemelor cu care se confruntă omenirea. Una din problemele supuse atenţiei geneticienilor este cea a efectului mutagen produs de factorii din mediul înconjurător. Mutaţia reprezintă o schimbare neprogramată, dar care, apărută, are un de permanenţă deoarece afectează structura şi funcţiile materialului genetic. Mutaţia apare de regulă sub acţiunea unor agenţi fizici, chimici sau biologici asupra materialului genetic fie în condiţii naturale, fie experimentale. Mutaţia are un un relativ, poate fi indiferentă sau nefavorabilă organismelor în anumite condiţii, şi poate deveni favorabilă în alte condiţii. Mutaţia, de obicei, are consecinţe dăunătoare. Când mutaţia afectează structura şi numărul cromozomilor, ea poartă numele de mutaţie cromozomială, numită încă aberaţie, remaniere sau rearanjament cromozomial. În categoria substanţelor cu efect mutagen intră şi multe extracte din plante, ce s-au dovedit de multe ori producătoare de mutaţii mitotic şi aberaţii cromozomiale. 186 Anuarul de martie, nr. 5 / 2010 S-a demonstrat că extractele vegetale au un efect antibacterian, antimicrobian, antitumoral. Aşa se explică tendinţa de a se trece la o terapie pe baza de plante şi chiar la dezvoltarea unor industrii naturiste (indutria alimentară, farmaceutică, medicină, cosmetică). Multe din produsele farmaceutice noi au fost izolate din plante şi foarte probabil tot din ele voi fi extrase remediile împotriva marilor flageluri ale lumii contemporane - cancerul şi bolile cardiace. Fitoterapia (din cuvântul grecesc phyton - planta şi cuvântul francez terapie - ştiinţa tratării şi vindecării bolilor) este una din cele mai vechi ramuri ale terapeuticii, cu cele mai vechi tradiţii şi răspândire, ea utilizând pentru vindecarea bolilor, preparate din plante. În decursul timpului, această ramură a terapeuticii a cunoscut perioade de glorie şi de decădere. Astăzi, asistăm la un interes din ce în ce mai mare, care se acordă utilizarii extractelor de plante, atât în inustria farmaceutică, cât şi în cosmetică. Datorită vechimii utilizării plantelor se cunosc efectele terapeutice secundare şi uneori toxice. Unele dintre extractele vegetale (uleiurile eterice, dar un unmai) au acţiunea antibacteriană, antimicotică. Medicina tradiţională foloseşte, cu succes, în tratamentul diferitelor afecţiuni, plante aromate, implicit uleiurile volatile din acestea. Majoritatea uleiurilor volatile au în compoziţia lor terpene organici, sesquiterpene si mici cantităţi de reziduuri nevolatile. Utilizând metoda difuzimetrică (1961), Maruzzella şi Bramnick, au testat 100 de uleiuri volatile diterpenate sub asptectul acţiunii antibacteriene asupra a zece tipuri de microorganisme patogene, nepatogene, Gram pozitive şi Gram negative. S-a constatat ca toate uleiurile au avut acţiune antimicrobiană asupra a cel puţin unui tip de microorganisme din cele testate. S-a studiat efectul antifungic a 92 uleiuri volatile din care 12 deterpenate. Testele s-au efectuat cu 18 tipuri de fungi patogeni şi 187 Anuarul de martie, nr. 5 / 2010 nepatogeni. S-a constatat ca 90 de uleiuri au acţiune antifungică asupra a cel puţin un tip de fung. Cele mai bune activităţi anrifungice s-au înregistrat la următoarele tipuri de uleiuri volatile: -Ulei de origan, cimbru(roşu), mesteacăn(dulce), coriandru, scorţişoară, frunze de dafin(distilate), chenopodium. În urma testării activităţii antimicrobiene a uleiurilor de parfumuri, s-a constatat că din 100 de parfumuri studiate, 75 au avut efect bactericid, iar 25 efect bacteriostatic. Toate cele 100 de parfumuri au influenţat cel puţin 6 dintre cele 10 tipuri de fungi, 80 având activitate fungicidă şi 20 efect fungistatic. În brevetul britanic 22 75 197 A din 1994 este prezentat un extract dezinfectant de diferite plante medicinale chinezesti şi comercializat sub denumirea Wa-zen. Acest dezinfectant este netoxic, cu activitate antimicotică, antibacteriană şi conţine egenţi bactericizi(acid oleanolic, acid ursolic, fumaric, benzene-carboxilic si succinic). Este hipoalergic şi activ la concentraţii 1-100%. Poate fi utilizat ca şi conservant alimentar, ca dezinfectant sau în scop curativ. Produsul a fost supus testelor de determinare a toxicităţii acute, DL50 de iritare a tegumentelor şi efectul dezinfectant asupra Staphylococcus aureus, Escherichia coli, Shigella disentariae, Pseu-domonas aeruginosa, Bacillus subtilis, Candida albicans, Aspergilius flavus, Aspergillus nigerm Penicillium spp. S-a constatat că au acţiune antibacteriană şi antifungică, neproducând iritaţii tegumentare. 188 Anuarul de martie, nr. 5 / 2010 Un alt agent natural cu acţiune bacteriană sau bacteriostatică a fost obţinut în 1990 prin realizarea unui extract din Coprinus astramentarius la temperaturi moderate. Acest extract aplicat direct pe rana accelerează cicatrizarea şi poate diminua în 1 - 2 zile infecţiile rezistente. Capacitatea sa de penetrare este importantă, ceea ce ex plică fără îndoială efectul său trofic. Are acţiune bacteriostatică puternică mai ales împotriva stafilococilor şi a tulpinilor rezistente. Din cafeaua prăjită a fost extrasă o fracţiune bacteriostatică (brevet USA 4 075 329 - 1978). Testele cromatografice preliminare au arătat ca acest agent bacteriostatc este un amestec complex de câteva substanţe necunoscute. Problema efectului mutagen al unor elemente din mediul înconjurător a început să fie intens studiat în multe ţări şi numărul substanţelor cu astfel de efecte a crescut vertiginos. În această categorie intră şi multe extracte din plante. Efecte mutagene puternice au fost evidenţiate prin utilizarea pirolizatului din opi şi morfina (substanţe utilizate ca medicament) (W.Gottschalk -1987) Patrick şi colab. (1984 -Citati de W.Gottshaclk -1987) au tratat bulbi de Allium cepa cu extract rezultat din procesarea tutunului,obtinand mutatii mitotice; responsabile de acest efect sunt chinonele prezente in acest produs. Efectul genotoxic al unor produse farmaceutice a fost intens studiat mai ales in China, in ultimii 10 (W. Gottschalk, 1994) Mulţi derivaţi hidroxiantrachinonici produşi de fungi sau plante superioare utilizaţi ca laxativ s-au dovedit mutageni în urma testului cu microsomi de Salmonella (Krivobok, 1992). 189 Anuarul de martie, nr. 5 / 2010 Acţiunea mutagenă a fost deasemenea demonstrată pentru substanţele din alte plante. De ex. extracte din rădăcini şi frunze de Vicia faba şi din Frunze de Zea mays induc SCE şi aberaţii cromozomale în limfocitele umane şi celule ovariene de hamster chinezesc. Alcaloizii din unele specii italiene de Senecio sp. s-au dovedit a avea activitate mutagenică datorită seneciverminei şi senicifilinei. Acţiunea mutagenă redusă s-a dovedit a avea fumul obţinut din mangrove roşii şi albe utilizat în Nigeria pentru conservarea şi aromatizarea alimentelor. Acţiunea mutagenă a cafelei este cunoscută de aproximativ 20 de ani şi confirmată de Cortes şi colab.1987. Această acţiune a fost testată in vivo asupra cromatidelor şi micronucleilor. Unii dintre ingredienţii care conferă aromă cafelei, acidul cafeic, acidul clorogenic şi metilglioxalul au activitate mutagenică, provocând mutaţii în urma testului cu microsomi de Salmonella. Activitatea mutagenică a fost confirmată pentru atropină, hioscină (Adam Z.M.1986), pentru extract din frunze de Ipomoea carnea (Alam S.-1987). Schimmer O.(1988 )a testat activitatea mutagenă a unor extracte din plante care conţineau în special ca substanţă activă quercitin. Extractul de tanin din ceaiul verde şi negru s-a dovedit a un afecta rata SCE în culturile de hamster chinezesc. Aplicarea, după acţiunea mutagenilor (mitomicin C, UV) , a unui tratament cu concentraţii mari de tanin din ceai, induce creşterea efectului negativ indus de mutageni. Deci taninurile au efect comutagen. Interesant, efectele mutagenice au fost supresate de post-tratament cu concentraţii mici de tanin (Imanischi-1991). La noi în ţară, în ultimii 10 ani, au fost efectuate studii ale efectelor unor extracte microbiene şi de origine vegetală asupra materialului genetic (Gavrilă şi colab-1994). A fost studiată acţiunea mutagenă a unor extracte din specii comestibile şi necomestibile de ciuperci (Boletus, Armillaria) şi aunor specii de plante folosite în fitoterapie (Chelidonium mayus), constatându-se efectul mutagen al acestora. În contextul celor prezentate,Artemisia absinthium (pelin de mai, pelin alb), plantă perenă, erbacee, cu rizomul lemnos, dur. Tulpina înaltă până la 1,77m parţial lemnoasă ramificată în partea superioară albicios păroasă, cilindrică, creşte în tufe. Frunze hirsute, mătăsoase tripenat sectate, cenuşii-verzui pe faţa superioară şi alb cenuşii pe cea inferioară.florile sunt mici odorante, galbene, dispuse în mici capitule globuloase, grupate în raceme mari. 190 Anuarul de martie, nr. 5 / 2010 Produsul vegetal folosit în industrie şi în scop terapeutic este format din părţile aeriene-Herba absinthi- recoltat în timpul înfloririi. Are un puternic miros aromat, characteristic şi gust amar. Conţine 0,2-0,5% ulei eteric, substanţe amare (absintina), flavonoide, carotenoizi şi unele vitamine. Uleiul se foloseşte în săpunuri, detergenţi, crème, loţiuni, parfumuri, în concentraţii de maximum 0,01% în detergenţi şi 0,25 % în parfumuri. R. Truhaut 1984, citat de A. J.Leung1966, face o comunicare referitoare la acţiunea antitumorală şi citotoxică a extractului de Herba absinthi. Datorită azulenelor din compoziţie acest produs are acţiune antiimflamatorie şi antipiretică. Datorită substanţelor amare şi uleiului eteric, acţionează ca tonic digestiv, favorizează secreţia gastrică, mărind pofta de mâncare, favorizeză eliminarea bilei şi are acţiune laxativă. Uleiul eteric acţionează vermifug. Utilizare preparatelor ce conţin ulei eteric, timp îndelungat şi în cantităţi mari, poate produce fenomene toxice nervoase (convulsii, halucinaţii, exitus), aceste efecte datorându-se acţiunii toxice a tuionei. Terapeutic se folosesc doar extractele apoase, cele alcoolice fiind toxice. Un se administrează femeilor gravide şi bolnavilor cu afecţiuni nervoase. În unele ţări se foloseşte pentru obţinerea absintului, interzis în multe ţări europene. Se poate folosi ca aromatizant în industria alimentară şi pentru obţinerea azulenelor. Humulus lupulus L. (hamei) fam. Cannabinaceae. Plantă erbacee, perenă, dioică, cu tulpină volubilă, de 3-5 m lungime, cu frunze opuse, stipulate, aspre, palmate, lobate, cu marginea serat- dinţată, vîrful mucronat si baza cordată, florile barbăteşti grupate in cime racemoase pe unele plante, iar florile femeieşti se 191 Anuarul de martie, nr. 5 / 2010 găsesc şi pe alte plante în forma de conuri (strobili), cu numeroase bractee, la subsuara cărora sunt 2-6 pistile cu ovar şi stigmat filiform (fără stil). Fructele, achene ovoide sunt dispuse în conuri. Industrial şi herapeutic se folosesc conurile (Strobuli lupuli) alcătuite din inflorescenţe female. Oleozina, principiu activ, constituit din ulei volatol cu terpene ca: mircen, humulen, canaben, cetone, acizi, esteri, în special valerianat de bornil sau esteri ai micelonului şi humulonei. Circa 10-15% din compoziţia rezinelor este constituită din principii amare şi 2-4% din taninuri. Au mai fost izolate: tricetone cu ciclu pentagonal, humulona şi lupulona. În compoziţia sa se întâlnesc pigmenţi flavonici, glicozide ale cvercetolului şi kempferolului, o calconăxanthumolul şi derivaţi naftochinonici. Se foloseşte în unele crème de faţă şi loţiuni în special în Europa. A fost testat pentru tratarea cancerului. Juglans regia(nuc) fam. Juglandaceae. Arbore foarte viguros până la 30m înălţime, cu coroană largă, cu scoarţă netedă la pomii tineri mai târziu cu ritidom adânc brăzdat, muguri negricioşi lungi de 7 mm, frunze alterne compuse cu 5-9 foliole, flori unisexuate-cele bărbăteşti formând amenţi negricioşi, cele femeieşti câte1-4 dispuse în vârful ramurilor. Fructele sunt drupe de 4-5cm, la început cu pericarp verde care se crapă şi se desface. Înfloreşte în mai-iunie. Se pot utiliza în scop terapeutic frunze tinere recoltate din mai până în august, pericarpul fructelor care se curăţă de pe nucile recoltate în mai şi septembrie. Frunzele conţin până la 10% taninuri elegice şi derivaţi de naftochinonă: juglonă, hidrojuglonă şi glicozidele acestora. Mai conţin acizii cafeic, p- fumaric, ascorbic, galic, glicozide flavonice şi mici cantităţi de ulei volatil din limonen, 1,8cineol. Se foloseşte ca ingredient în unele preparate dermatologice, în cosmetică se foloseşte la prepararea cremelor utilizate pentru pigmentarea artificială a pielii, pentru şampoane şi vopsele colorante pentru păr. Terapeutic se fofoseşte ca antiimflamator, dezinfectant renal, hipoglicemiant, astringent, antidiaretic şi antiseptic intestinal. Datorită juglonei, are acţiune antioxidantă, antimicrobiană şi antitumorală. Juglona inhibă creşterea carcinomului de ficat, sinteza ADNului fiind inhibată de către juglonă la concentraţii de 0,1 mg / ml (Zhang Y., 1987). Utilizând un extract apos de frunze proaspete de nuc, (Lagrange E., 1954) s-a pus în evidenţă caracterul antibacterian 192 Anuarul de martie, nr. 5 / 2010 al extractului, datorat juglonei. Acest extract acţionează contra: Bacillus anthracis şi Corynebacterium diphtheria şi mai slab pentru alte specii de bacteria. S-a constatat că acesta are şi acţiune antifungică asupra unor specii cum ar fi: Aspergillus niger, Aspergillus fumigatus şi Aspergillus flavus.* Bibliografie: Gottschalk W.- Progress in Botany, 55, 1994. Maruzzella, I.C. and Bramnick, E.-The antibacterial properties of perfumery chemicals. Soap, Perfumery, Cosmetics. pag. 34, 743-746, 1961 Zang Y.- Shenyang Yooxne Yman Xuebao 1987 Lagrange E. - Compt. Rend. Soc. Biol., 148:2097-2098,1954 Krivobok P. - Mutat. Res., 279:1- 8, 1992 Adam Z. M. -Egypt. J. Genet. Cytol., 15:191-198, 1986 Schimmer O.- Mutat. Res., 206:201-208, 1988 Leung A. J., Foster S., Wiley A., Enciclopedia of common natural ingredients, used in food, druge, cosmetics, Interscience Publication, John Wiley & Sons. Inc.,1996. *O variantă a acestui articol a apărut mai întâi în revista Spirala (editată de Colegiul Naţional Bănăţean din Timişoara) / 2009, pp. 39 - 42. The Influence of Some Vegetal Extracts upon Cells (Abstract) The article of popularization of the progress in genetics during the last ten years, The Influence of Some Vegetal Extracts upon Cells, by Adriana Buldur and Lăcrămioara Mircea focuses its objectives upon the laws and the mechanisms of heredity and variability, upon the citogenetics or the genetics engineering, upon the mutagen effect produced by the factors in the environment, upon the vegetal extracts with an antibacterian, an antimicrobian, antitumoral effect, especially in herbs some of them known for about two thousand years, even from the well-known priest-doctors of the Zalmoxianism/ of Dacia (cf. dr. Ion Pachia Tatomirescu, Zalmoxianism and Medicinal Herbs, I, II, 1997): budeană / budilă (Origanum vulgare - in the Pelasgo-Dacian/Wallachian language: budama/*budila), savory (Saturneja hortensis, Thymus vulgaris/serpiyllm - in the Pelasgo-Dacian / Wallachian language: cinuboila /*cinuboela), the walnut tree (Juglans regia - in the PelasgoDacian /Wallachian language: nux) stinky/coriander (Coriandrum sativum - in the Pelasgo-Dacian/Wallachian language: parthua) etc. 193 Anuarul de martie, nr. 5 / 2010 Prof. Carmen FIRU Superlative de ieri ale Timişoarei 1718 - atestarea fabricii de bere, cea mai veche de pe teritoriul actual al României; 1718 - deschiderea primei şcoli elementare din Cetate, prima din România; 1728 - începutul canalizării Begăi, cel mai vechi canal navigabil de pe teritoriul actual al României; 194 Anuarul de martie, nr. 5 / 2010 1745 - construcţia spitalului municipal, primul din România (cu 24 de ani înaintea Vienei şi cu 34 de ani înaintea Budapestei); 1760 - primul oraş cu străzile iluminate cu lămpi; 1771 - primul ziar care a apărut pe teritoriul actual al României si totodată primul ziar german din sud-estul Europei: Temeswarer Nachrichten; 1815 - biblioteca lui Josef Klapka, prima bibliotecã publicã de împrumut din imperiul habsburgic, din regatul Ungariei şi din teritoriile româneşti; 195 Anuarul de martie, nr. 5 / 2010 1819 - pentru prima datã în Europa Centralã, la Timişoara se administrează vaccinul antivariolic; 1823 - la Timişoara, Bolyai Janos anunţă descoperirea primei geometrii neeuclidiene din lume; 1847 - în curtea fabricii de bere are locul primul concert în afara Vienei al lui Johann Strauss, fiul; 1854 - primul serviciu telegrafic intr-un oraş al României de azi; 1855 - primul oraş al monarhiei habsburgice cu străzile iluminate cu gaz; 1869 - se inaugurează prima linie de tramvai cu cai, Timişoara fiind primul oraş din România şi al cincilea din lume care a folosit tramvaie; 1881 - prima reţea de telefonie de pe teritoriul actual al României; 1884 - primul oraş din Europa continentala cu străzile iluminate electric, cu 731 de lămpi; 1886 - prima staţie de salvare din Ungaria si România; 1895 - prima strada asfaltata de pe teritoriul de azi al României; 1897 - primele proiecţii cinematografice pe teritoriul actual al tarii noastre; 196 5 / 2010 1899 - primul tramvai electric intr-un oraş din România de azi. 1938 - premieră mondială. invenţie a prof. prima maşină de sudat şine de cale ferată şi tramvai.Anuarul de martie. Corneliu Micloşi. nr. 1953 - singurul oraş european cu trei teatre de stat: in română. maghiară şi germană. 197 . Tiparg Yesterday Superlative of Timişoara (Abstract) The article is an admirable history in data of Timisoara. dr. 1000 de întrebări şi răspunsuri din geografie. 5 / 2010 1969 - prof. Geografia la superlativ. Enciclopedia Geografică a României. 198 . 2009. nr. Enciclopedică Bucureşti Pocol S. Ilinca I. 1996. Ghermănescu publică primul tratat enciclopedic de ecuaţii funcţionale din lume. 1977. . Politică. Ed. Ed. . Bucureşti Ghinea D. Cine ştie ... răspunde. Gutinul SRL Baia Mare Ilinca L.. Bibliografie Ferăscu M. 2000. Ed.Anuarul de martie. Ed. . 5 / 2010 Prof. Modernizarea metodelor ridică problema elaborării. cât şi a reconsiderării de pe poziţii noi.deoarece. Încercarea de reevaluare a sectoarelor didactice tradiţionale a determinat din partea specialiştilor luarea unor poziţii de multe ori contradictorii. având o poziţie conservatoare şi invocând valoarea acestor metode atestata de rezultatele obţinute prin intermediul lor în practica educaţiei fizice. experimentării şi generalizării unor noi metode şi procedee de instruire şi educare . Cei mai mulţi specialişti însă. ele trebuie să solicite copilului un efort propriu de gândire. cu instrumente şi tehnici de muncă independentă. noi. a metodelor clasice din didactica tradiţională.acestea exprimă o experienţă valoroasă. generalizare. pentru randamentul lor scăzut în realizarea noilor obiective. adoptând o atitudine critică faţă de metodele didactice tradiţionale.ci ele trebuie considerate de pe 199 . impunând întregului proces. Prin intermediul educatoarei.Anuarul de martie.Delia FLORESCU Prof. Unii din ei se situează pe poziţia negării absolute şi a discreditării sectoarelor clasice. pledează pentru menţinerea lor în continuare în didactica modernă. Pentru a perfecţiona procesul de învăţământ nu este necesară renunţarea la metodele tradiţionale. cu toate coordonatele perfecţionării lui. punerea lor de acord cu orientarea generală a învăţământului formativ. să-l orienteze. caracterul activ şi formativ. sinteză. Ovidiu DURNEA Proiectarea eficientă a activităţilor de educaţie fizică Perfecţionarea tehnologiei didactice atrage după sine modernizarea metodelor de învăţământ. alţii dimpotrivă. demonstrează posibilităţile de reconsiderare a acestor metode de pe poziţii.validată de practică. poziţiile unui învăţământ formativ. copiii trebuie înzestraţi cu strategii de învăţare. de analiză. Orientarea fundamentală în perfecţionarea metodelor constă în înţelegerea metodelor ca instrumente folosite în procesul învăţării. nr.ştiinţific şi tehnologic. Trebuie să se găsească soluţii de a se mări capacitatea acestor metode . efectivă şi afectivă a acestuia". sunt înarmaţi cu strategii de explorare euristică.Anuarul de martie. de a-i face să realizeze obiectivele procesului de însuşire prin efort propriu. Metodele clasice. 5 / 2010 poziţiile noilor obiective urmărite în formarea tinerei generaţii pentru viaţă . sunt singurele care pot stimula participarea creatoare. problematizarea. nr. lipsite de risc şi mai economice.datorită specificului ei. pot forma un sistem acţional activ. Se disting câteva orientări fundamentale privind perfecţionarea metodelor didactice. modernizate pe fondul unui învăţământ problematizat.Reevaluarea metodelor tradiţionale se va realiza pe linia ridicării eficienţei lor formative.de a le forma o gândire creatoare.în scopul cunoaşterii prin efort propriu. 1. Conceptul de metodă activă este fundamental „nu pe aspectele figurative ca la metodele clasice" ci pe aspectele operatorii şi constructive ale gândirii cultivând antrenarea totala a copilului prin efort fizic şi psihic la acţiune.un sistem de metode active. În educaţia fizică. Profesorul trebuie să acorde prioritate folosirii acestor metode care activează în mai mare măsura copilul. Orientarea euristică a metodelor de învăţământ Didactica modernă imprimă metodelor de învăţământ un caracter euristic. algoritmice şi experimentel e. la descoperirea adevărului" (Piaget). bazate pe învăţare prin forţe proprii. prin cadrul ei de adecvare la scopul urmărit în măsura în care contribuie la realizarea obiectivelor noi. în primul rând. orientări menite să conducă la creşterea eficienţei lor formative: orientarea euristică.de a le stimula motivaţia pentru propria lor pregătire. euristic şi metodele moderne. învăţământul bazat 200 . presupunând selecţia căilor optime de rezolvare. copiii sunt antrenaţi pe linia căutărilor.şi al cadrului relaţional şi situaţional de mare mobilitate pe care-1 creează şi în care evoluează copilul „metodele active.care-i solicită toate resursele. spirit de iniţiativă.prin modul de prezentare a informaţiei didactice. participative.prin gradul de antrenare al copilului în procesul didactic şi bineînţeles prin rezultatele dobândite prin intermediul ei. orientat spre realizarea aceloraşi obiective. strategiile euristice se îmbină cu strategiile imitative. În acest context. Strategiile euristice se caracterizează prin momente de incertitudine . de tatonări. În didactica educaţiei fizice. algoritmizarea procesului de învăţământ. Valoarea formativă a oricărei metode didactice este apreciată. de a-i antrena pe copii în activităţi. de independenţă în acţiune. "Un individ cu capacităţi înnăscute de mare inteligenţă. motrică variază în funcţie de solicitările mediului. în prima fază copilul va trece de la observarea pasivă la observarea dirijată prin intermediul educatoarei şi apoi la observarea activă. Vorbind despre astfel de metode. problematizarea învăţământului a stârnit un viu interes în rândul specialiştilor din întreaga lume.cunoscutul psiholog Jean Piaget menţionează:"copilul tinde să se apropie de condiţia umană. de alţii ca principiu fundamental. Prin ea procesul instructiv se transformă într-un act de cunoaştere.să soluţioneze probleme. interesul şi în cele din urmă motivaţia pentru activitatea respectivă. în ultima instanţă a gândirii de tip euristic .dacă nu este pus în situaţia să transforme. Din studiile şi cercetările întreprinse reiese că încă nu s-a ajuns la un consens general asupra apartenenţei problematizării. Meili). Factorii care concură la rezolvarea problemelor ca: inteligenţa generală. 2. Efectele formative ale observaţiei cresc în contextul asocierii acesteia cu demonstraţia. independentă. inteligenţa practică.care-l poate ajuta să şi le explice cauzal.care să-i solicite copilului o activitate susţinută şi precis orientată de percepere. 201 . de pildă. ea poate fi considerată ca poziţie metodologică fundamentală. sau acţiunea supusă observării. nr.orientare didactică cu valoare metodologică fundamentală Pentru marea ei valoare formativă. Iată. conduce la formarea gândirii creatoare a capacităţii de a prelucra şi folosi în contexte diferite informaţii pe care le recepţionează . Problematizarea e un conflict de cunoaştere a realităţii. curiozitatea.un conflict între nivelele de cunoaştere. integrată într-o strategie de tip euristic şi manevrată cu multă fineţe de educatoare poate să devină pentru copil un instrument de cunoaştere a fenomenelor specifice activităţii motrice.Anuarul de martie. operaţii de analiză şi sinteză a informaţiilor pe care le oferă elementul. prin dirijarea ei de profesorului.mai simple sau mai complicate la care trebuie să dăm un răspuns. înţeleasă de unii ca metodă.iar profesorului trebuie să-1 pregătească pe copil pentru a fi capabil să găsească totdeauna răspunsul cel mai potrivit. nu va da întotdeauna un bun randament" (R. prin modalităţile de realizare. observarea celor ce învaţă poate deveni o metodă activă. 5 / 2010 pe strategia euristică. Problematizarea. Această metodă.de trebuinţe şi motive.ci cucerindu-le prin efortul său şi experienţa sa personală" Viaţa pune în fiecare clipă probleme. o noua direcţie în viaţa copiilor cu rol puternic în revitalizarea unor metode de învăţământ.nu numai primind gata elaborate raţiunea şi regulile bunei acţiuni. Ea constituie conştientizarea conflictului dintre informaţia dobândită şi cea noua.care la rândului ei poate declanşa. condiţia problemei (elementele cunoscute de la care se porneşte) şi modul de rezolvare. În procesul de aplicare în practică a soluţiei este important rolul copilului. ponderea lor fiind în funcţie de etapă. În fiecare din aceste etape atât profesorul cât şi copilul are un rol important. iarăşi îi revine profesorului rolul determinant. În crearea situaţiilor problemă educatoarea nu trebuie să depăşească posibilităţile copiilor. Deci problematizarea oferă un cadru educativ deosebit.nivelul calităţilor fizice sau 202 . deprinderi. conştient. indicaţii cu privire la modul cel mai eficace de rezolvare a situaţiei problemă. În etapa a doua de elaborare a ipotezelor pentru rezolvare este importantă conlucrarea dintre cei doi factori pentru ca în următoarea etapă a alegerii soluţiei. abandonează orice încercare. Din acesta conlucrare a profesorului cu copilul. negăsind răspunsul.. Ea trebuie să-i ajute să ajungă la cunoaştere prin eforturi proprii. Esenţa ei constă în rezolvarea de probleme care să declanşeze acea stare conflictuală necesară suscitării interesului şi mobilizării resurselor intelectuale şi fizice ale copilului.aplicarea în practică a soluţiei şi verificarea şi aprecierea de către profesor. acela de a orienta activitatea copilului. Acestea pot fi deprinderi motrice însuşite anterior. În prima etapă.Anuarul de martie. ajutătoare pe care copiii să le poată folosi creator în elaborarea răspunsului sau îndeplinirea sarcinii date. intervenind acolo unde aceştia nu reuşesc singuri. dar treptat. În structura situaţiei problematice trebuie să existe pe lângă sarcina propriu-zisa şi elemente. Nefiind ajutat el poate găsi răspunsul după îndelungate căutări şi încercări sau. cunoştinţe. De aici rezultă rolul important pe care-1 are profesorul in elaborarea cadrului problematizat. 5 / 2010 De aceea eforturile trebuie să se îndrepte spre problematizarea procesului de învăţământ. Situaţia problematică include următoarele elemente:problema.în unele cazuri.rolul elevului să fie principal. Modul de rezolvare presupune elaborarea ipotezelor spre rezolvare. Neglijarea de către adulţi a acestor elemente ajutătoare în elaborarea structuri problemei ar avea consecinţe negative privind evoluţia copilului. situaţii tactice rezolvate bine în alte ocazii. Este necesar ca în cadrul procesului de învăţare copiii să ajungă la concluzia că deprinderile lor motrice. alegerea soluţiei mentale. iar în aprecierea rezultatelor.acesta din urmă rămâne cu satisfacţia rezolvării problemei în mod activ. profesorul are rol determinant. Activitatea problematizată constituie o modalitate pedagogică de stimulare a subiectului în scopul participării conştiente şi active la propria sa formare. nr. fără a veni cu răspunsul şi a-1 impune copiilor.dar şi copiii pot şi trebuie să-şi formuleze probleme pe care apoi să le rezolve. cât mai scurt.Anuarul de martie. Considerate ca parte integrantă a acesteia. b) Incompatibilitatea nivelului dezvoltării calităţilor motrice cu cerinţele efectuării unui act motric nou. ştafete. 5 / 2010 cunoştinţele dobândite anterior nu sunt suficiente şi nu pot satisface rezolvarea sarcinii noi. . o rezolvă . d) Incompatibilitatea pregătirii teoretice cu sarcina motrică de îndeplinit. priceperilor şi deprinderilor pe care le posedă. dar pe care trebuie să le selecţioneze. Dintre modalităţile de problematizare cele mai des folosite sunt: Formularea unei situaţii problematice care poate fi rezolvată de copil cu ajutorul cunoştinţelor. cu o viziune de ansamblu a performanţelor individuale ale copiilor pentru stimularea acestora în îmbunătăţirea performanţelor . mijloacele şi tehnicile moderne contribuie în măsură deosebită la perfecţionarea continuă a tehnologiei didactice. nr.La elaborarea acestor pro203 . reprezintă o cucerire a tehnologiei didactice moderne de cea mai mare importanţă. Acest procedeu stimulează în foarte mare măsură imaginaţia. încrederea în sine. a) Incompatibilitatea deprinderilor însuşite anterior de către copil cu cele necesare pentru realizarea unui act motric nou. De aceea ne-am propus să punem accent deosebit pe: .Accesul copiilor pe terenul de sport amenajat. de aplicaţie. Acestea oferă posibilitatea de a diversifica sursele de informaţii. Pentru crearea situaţiilor problematice în educaţie fizică sunt la îndemână mai multe posibilităţi. 3) Învăţarea prin descoperire. . c) Incompatibilitatea nivelului dezvoltării psihice a copilului cu sarcina motrică de îndeplinit. Folosirea în procesul de învăţământ a mijloacelor moderne auxiliare audio-video. înlesneşte însuşirea unui volum sporit de informaţie într-un timp. inventivitatea. restructureze şi reorganizeze altfel (parcurgerea unor trasee aplicative. crearea unor combinaţii din elementele cunoscute în gimnastică etc). Formularea unei situaţii problematice care poate fi rezolvată prin mai multe căi se aplică în special de formarea deprinderilor motrice cu caracter aplicativ şi a celor de ordin tehnico-tactic. implicarea unor scheme tactice în jocurile sportive. apoi o compară cu rezultatele obţinute de ceilalţi. care se realizează tot într-un cadru problematizat în care copiii în mod individual sau pe grupe investighează situaţia. iubită şi dorită de copii. trasee aplicative.Obişnuirea copiilor să respecte orarul şi aducerea echipamentului necesar desfăşurării acestei activităţi.iar această convingere devine motivaţie pentru desfăşurarea activităţii viitoare. jocuri. Acest procedeu poate fi folosit cu rezultate în activitatea de orientare turistică.Realizarea unei proiectări didactice eficiente. Pentru obţinerea unor rezultate pozitive în cadrul educaţiei fizice este necesar să regândim eficienţa acestei activităţi prac-tice. orientate social pozitiv. a forţei şi bucuriei de a trăi şi crea în numele respectului de alţii şi de sine. necesitatea obiectivă de reluare în sens concentric a principalelor elemente de conţinut.Activităţile opţionale ar trebui gândite interdisciplinar (educaţie fizică şi arte). iar pe de altă parte. dans sportiv etc. experienţa şi tradiţiile educaţiei fizice din unitate în aşa fel încât trecerea de la un ciclu la altul să nu fie o problemă. Rolul profesorului în existenţa elevului este fundamental în măsura în care găseşte forţa de a lansa pe traiectoria vieţii un individ rezistent. baschet. the problematisation of the educational process. concursuri / întreceri. aerobic. The authors recommend some lines of action meant to lead to the increase of the formative efficiency: the euristic orientation. adaptabil. Pentru definirea acestor standarde de performanţă se iau în considerare. evaluarea realizându-se prin prisma angrenării copilului în această activitate.pe de o parte standardele de performanţă de la ciclul anterior. bun şi prin aceasta predispus la o anume fericire. of the classical methods in the traditional didactics. teatru-dans. . from a new perspective. nr. 204 . The Efficient Projection of the Physical Education Lesson (Abstract) The article of teachers Delia Florescu and Ovidiu Durnea. echilibrat.Finalitatea acestei activităţi de educaţie fizică se poate face prin diferite concursuri cu participarea părinţilor.Anuarul de martie. puternic. as well as an approach of the reconsideration. . 5 / 2010 iectări trebuie avut în vedere finalităţile exprimate prin standardele de performanţă. serbări. The Efficient Projection of the Physical Education Lessons is an approach of the elaboration. the experimentation and the generalization of some new methods and procedures of instruction and education. Avem datoria de a produce în copii conştiinţa autonomiei şi libertăţii de sine. cacozelia (imitaţie de prost gust. în Calabria. Eneida nu a fost publicată în timpul vieţii poetului.Anuarul de martie. acceptarea acesteia a fost fără ezitare şi a fost citită de foarte mulţi. A ajuns o carte de mare importanţă în şcoală şi se foloseşte şi azi. 5 / 2010 Prof. El a citit probabil cărţile a II-a şi a IV-a şi sigur capitolul al VI-lea familiei lui Augustus. fiind făcute în scurt timp copii. 205 . Chr. Oratorii acelei vremi foarte curând au început să o citeze frecvent în discursurile lor. Octavia a leşinat când a ajuns la pasajul din cartea a VI-a. Luminiţa IGNEA Vergilius şi posteritatea Moto: "Nu e adevărat poet mare decât acela care creşte puterea de a simţi a neamului său şi. acuzând pe poet că a inventat un nou tip de afecţiune. în anul 19 a. afectare. doar Agrippa nu găsea versurile lui Vergilius pe placul său. unele dintre ele datând doar de puţini ani dinaitea publicării Eneidei. a omenirii" (Nicolae Iorga - Evocări din literatura universală). Vergilius a fost cel care s-a bucurat de o statornică şi neîndoielnică preţuire încă din timpul vieţii. Dintre oamenii importanţi. nr. Când Eneida a fost publicată. iar Georgicele sporesc reputaţia poetului. a murit de altfel nu cu mult înaintea lui Vergilius. O mare faimă şi-a câştigat imediat după apariţia Bucolicelor care erau recitate şi cântate pe scenă. Dintre toţi poeţii latini. maimuţăreală). în care Marcellus ce era destinat să succeadă lui Augustus la tron. Extrase din ea se găsesc înscrise pe pereţii băilor publice din Roma şi pe străzile din Pompei. cu toate că a fost citită o parte din ea. prin el. dar şi după ce s-a stins la Brundisium. dar a acceptat concepţia acestuia despre misiunea Romei. nici devotamentul poetic şi moral al lui Vergilius. al IV-lea). Ovidius Naso. chiar şi în secolul al 206 . În aceleaşi secole. apar şi comentatorii operei vergiliene: Servius (sec. Tânărul Seneca devine bunul poet tragic. Ovidius nu are ardoarea eroică. dar nu poate să atingă complexitatea de înţelesuri şi de sensibilitate a temelor lui tragice. doar un entuziasm temporar. Dovadă este faptul deosebit în care a fost înţeles în Evul Mediu. printre care: Tibullus. nr. se mai găsesc unele tonuri din ardoarea lui Vergilius. acestea erau în aşa fel îmbinate. a trebuit să scrie cu cuvintele lui Vergilius. dar totuşi valoros. Titus Livius. în ideea despre continuitatea ascensiunii societăţii romane subordonată unui om condus de zei. Este vergilian în profunzime. la fel cum ar fi şi poetul mantovan un "romantic". nu departe de Vergilius. poetul Ovidius va scrie chiar într-un mod cu totul opus lui Vergilius. în semnificaţii. sunt aşa numitele cantones. În cele din urmă. în mândria sa de a fi latin. Propertius. Foarte mulţi scriitori au epuizat multă ingeniozitate asupra stilului vergilian pentru mai bine de o mie de ani. Silius Italicus. în ritm. Ca şi Valerius. În timpul imperiului. Valerius Flaccus. al IV-lea) şi Macrobius (sec. Puterea de sugestie a poeziei vergiliene a fost însă magistral înţeleasă şi preluată de către P. Însă este de necontestat faptul că învăţătura lui Vergilius i-a folosit pentru a arăta viitorul Romei. fiind un "clasic" în sens obişnuit. spunând că abia l-a văzut. Ovidius nu-l cunoştea pe autorul Eneidei personal. al V-lea) care îi rezervă şapte cărţi în Saturnalia. Claudianus şi Rutilius admiră măreţia Romei care a reuşit să facă din lume o casă. născut la Patavium. Cornelius Tacitus. Valerius Flaccus este singurul dintre "epigoni" care se apropie de profunzimea. Lucanus. chiar dacă într-un mod simplist. Statius. De asemeni l-au imitat şi numeroşi poeţi contemporani de mai târziu. popular. În secolele al IV-lea şi al V-lea a. Donatus (sec. chibzuinţa şi puterea de reflectare a lui Vergilius. scrie proza sa despre măreţia Romei într-o concepţie tot vergiliană.Anuarul de martie. cu cuvinte vergiliene. graţios şi amuzant. interesul faţă de trecut şi câteva din preciziile exprimării vergiliene. când. 5 / 2010 Cel mai important succesor al lui Vergilius este P. Cea mai cunoscută întocmire de acest fel este tragedia Medeea a lui Hosidius Geta şi Canto Nuptialis a lui Ausonius. care a fost recunoscut a fi sub influenţa aceluiaşi Vergilius. Chr. s-au alcătuit mici piese cu versuri şi pasaje luate din scrierile poetului. încât se obţinea un alt conţinut decât cel pe care-l aveau în original. Anuarul de martie. Platon ori altor autori prestigioşi . se pare că trei mari volume. vergiliomaniac. Primele discreditări se datorau unui presupus plagiat. iar în vremea lui Hadrianus. nr. nu numai lui Vergilius. Mai târziu plângerile au fost adresate împotriva rafinamentului. Interesul asupra lui Vergilius. iar poetul este un fel de prevestitor. Era creştină timpurie îl acceptă ca pe un profet al lui Christos. în legătură 207 . Între timp lucrările lui devin subiecte de interes intelectual şi povestea aventurilor eroilor vergilieni a fost în permanenta preocupare a lui Domenico Comparetti.pentru cei care-l detestau. pentru că atunci au fost compuse multe versuri latine. Vergilius devine un magician care a făcut mari miracole. Cine credea în astfel de prevestiri. Atracţia pentru alegorie.literal "duşmanii lui Vergilius" . deschidea la întâmplare poemul şi interpreta versurile pe care-i cădeau ochii. Impresia generală este că. de prooroc ce ar fi putut da răspunsuri unor întrebări despre viitor. De asemenea au fost redistribuite versurile lui Vergilius pentru a spune poveşti biblice. Vergilius n-a fost înţeles. bucurându-se de aprecierea acestuia precum şi a lui Lucius Caecilius Firmianus Lactantius. Dintre criticii săi. dar nici lui Homer. sărbătorind victoriile lui Nelson. care îl socotesc pe poet un magician şi alta de origine scholastică ce decurge din admiraţia acordată acestuia pentru talentul său de orator şi gramatic. versurile lui devenind pentru unii adevărate oracole (sortes vergilianae). pentru că exista mai curând o preocupare pentru formă şi clarificări. Există două legende în ceea ce priveşte creştinismul lui Vergilius. Constantin cel Mare a făcut dese referiri la cea de a patra eclogă în discursul său. În legendele medievale. când exista un nume. ori pentru interpretarea alegorică. vergiliomastix . în antichitate. lucrările lui Cato au fost preferate celor ale lui Cicero şi poeziile lui Ennius faţă de cele ale lui Vergilius. Tot ca un profet este văzut şi de către Sfântul Augustin. El a murit neaşteptat. 5 / 2010 XIX-lea. Servius lasă opera cea mai valoroasă şi mai lungă.drept religie oficială la Roma. a implicat întotdeauna controverse despre meritele sale.lucru făcut parcă dintr-o autentică şi unică manifestare de nebunie. Una aparţine tradiţiei napolitanilor. menit să stabilească creştinismul . În special a fost considerat un astrolog. Eneida devine un fel de biblie. Caligula cere să nu se mai dea nici o onoare. când lucrurile vechi au fost la modă. pentru un admirator devotat al lui Vergilius şi un altul. dovedeşte că Vergilius a fost mai mult decât un maestru al gramaticii şi al oratoriei. Mezentius . numindu-l mio maestro. Tennyson. Turnus . Umanistul Marco Girolamo Vida.zeiţa naşterii. Fénelon. Milton îl ia ca model în Paradisul pierdut. în 1529. Printre ei se numără Boileau. Dido ar fi alegoria izbânzii omului asupra patimilor. mio autore. Marlowe şi Shakespeare scriu la fel de elogios despre poetul mantovan ca şi despre Seneca. Dramaturgii perioadei elisabetane. recunoscând că de la el a învăţat stilul ce i-a adus onoare. fugi tu de malul cel lacom!"2. idealurile primului Reich. În veacul al VI-lea. Voltaire. furtuna şi naufragiul ar fi naşterea omului. Ariosto în Orlando furioso. Acesta îl ia drept ghid în infern pe poetul roman. 5 / 2010 cu împrejurarea în care se afla. care a dezlănţuit furtuna. Gesta Romanorum răspândeşte legenda cum că P. un creştin. Şi scriitori care au preferat alte genuri literare "s-au crezut fii lui şi l-au numit părintele lor" după cum scrie Saint-Beuve. a scris o Expositio vergilianae continentiae (Despre înţelesul operei lui Vergilius). Montaigne. iar recent pe Elliot. o. După el. dedică o laudă specială lui Vergilius. Roma lui Cicero sub aspect politic. Vergilius a fost considerat ca făcând parte din tradiţia engleză. Admiraţia lui Dante pentru Vergilius este maiestuoasă.alegoria impietăţii. misterele creştine cu tema naşterii lui Iisus prezintă pe poetul mantovan alături de proorocii mesianici. În secolul al XX-lea. Pope. Au fost multe încercări în ultimii o sută de ani să învăţăm din istorie prin compararea antichităţii cu societatea contemporană. nr. în poemul său latin De Arte Poetica. Cu ceva timp în urmă. iar Petrarca îl imită. Producţiile literare populare.Anuarul de martie. Camoës în Lusiada. faptul că două lucruri ar trebui susţinute: încrederea în moştenirea culturală şi în conştiinţa morală asupra căreia are o tulburătoare şi neliniştită lucrare. Vergilius ajunge "proorocul păgân al naşterii lui Mesia". În Evul Mediu. Vergilius a descoperit într-un timp ca al nostru. determinaţi de versurile: "Heu! Fuge crudeles terras. curentul romantic transformă Eneida într-o alegorie a dragostei. Astfel. Până în secolul al XVII-lea. Fulgentius. 208 . Racine. financiar a fost asemuită cu Anglia. Gogarty şi Noel Essex. Cea mai populară dintre cărţile medievale.a violenţei şi aşa mai departe. A influenţat pe Gray. Vergilius Maro ar fi un magician. Eneida ar fi imaginea vieţii omeneşti. germanii au văzut în Roma republicană. fuge litus avarum!" 1 "Fugi de pământul cu sîngiuri. care vine întotdeauna în durere. La Fontaine. şi alţii. Juno . doi italieni vinovaţi fug din oraşul lor. Publius Vergilius Maro a fost considerat un adevărat creştin. 5 / 2010 Eroul lui Vergilius. datoria care e cea mai la îndemână. a refăcut societatea romană. transformând-o din nou într-o familie aleasă aşa cum fusese odată în casele cele mai vechi ale regilor antici din Roma. ci Aeneas cel adevărat.Anuarul de martie. În parte. când împăratul Constantin a impus creştinismul în lumea romană. Aşadar pietas este văzută ca salvatoare pentru contemporanii săi. în care Homer. Aeneas. Una dintre adevăratele cauze se pare că ar fi aceea că biblia ebraică şi ideile sale erau puţin cunoscute în Italia. mai aproape. a atins şi sufletele 209 . Romei şi familiei. nu este Aeneas cel bun. În anul 325. dar oracolele Sybilline ar fi putut transmite aproape aceleaşi idei şi imagini. a fost o concluzie inevitabilă a celei de-a patra ecloge în care se proroceşte naşterea lui Christos precum într-o viziune biblică. cel pe care Dante îl numeşte degli altri poeti onore e lume ("A celorlalţi poeţi podoabă şi lumină") . Espinosa spunea că Vergilius a avut providenţiala misiune de a pregăti lumea pentru creştinare. ne-am întrebat care din multele îndatoriri ar trebui făcute. Vergilius s-a străduit să vadă partea bună a prezentului. ci şi pe copilul din Bethlehem.poetul care a făcut să se nască "în cultura europeană. dorindu-şi să-l fi cunoscut când a fost în viaţă. dovedind mai mult decât alţii că sufletul este de origine creştină - anima naturaliter Christiana - după cum formula Tertullianus. o triadă a geniului arcuită peste milenii. iar Vergilius cu sensibilitatea-i deosebită a ales imaginea unui copilaş pentru a sugera epoca de aur precum timpuriile generaţii creştine au ales să-l contemple nu numai pe Christosul umanităţii. Privind spre trecut. Dante retrăiesc unul în celălalt. A făcut o frescă a unui fel de a trăi drept în care vechile valori umane şi principii au fost păstrate şi a recreat o lume în care Caesar ar fi putut fi considerat Dumnezeu. Sfântul Paul a fost celebru în admiraţia sa pentru Vergilius. Vergilius. Şi nu ar exista nici un motiv care să ne facă să credem că Vergilius ar fi putut fi o inimă creştină de care el însuşi să nu fi fost conştient. A organizat trecutul într-o schemă de viaţă în care creştinismul nu ar fi o "surpriză". citind în cadrul conferinţei sale extraordinare cea de-a patra eclogă. nr. Vergilius. În principal un roman trebuie să fie credincios zeilor. a făcut apel la ajutorul lui Vergilius. circulând legenda cum că ar fi plâns deasupra mormântului marelui poet. iar Carlyle dădea sfatul de-a face în timpuri de nesiguranţă. de fiecare dată într-o expresie cu totul singulară"3. dar şi noi ca şi cei de atunci. 20. 210 . v. cartea a III-a. des cartes et un index L'Énéide par Paul Lejay. ediţie critică. p. p. 5 / 2010 muzicienilor: Purcell îşi începe cariera cu opera Dido şi Aeneas. Paris. Bucureşti. Vergilius. livre III. ibidem. 3 Apud Stella Petecel. texte latin. 1930. Evandrus şi Pallas în faţa stâncii Capitoliului. 4 Idem. 44.Construirea calului troian. 20. Editura Univers. 20. 20. 44. des notes critiques et explicatives. Bucureşti. Rossini are o cantată pentru soprană şi cor cu acelaşi titlu. 299. note şi prefaţă de Stella Petecel. Bucureşti. Prefaţă la traducerea Eneidei (G. Editura Univers. Rafael a pictat Didona pe rug. ediţie critică. des notes critiques et explicatives. Voltaire. 1980. ediţie îngrijită. publiée avec une introduction biographique et littéraire. livre III. des cartes et un index L'Énéide par Paul Lejay. Coşbuc). Prefaţă la traducerea Eneidei (G. 1930.Anuarul de martie. însă poeţii nu se traduc! Oare muzica se poate traduce?"5. traducere Maria Carpov. 299.Aeneas purtându-l pe tatăl său. Librairie Hachette. Editura Univers. la fel Rubens . Paris. Librairie Hachette. note şi prefaţă de Stella Petecel. Œuvres. p.Aeneas. v. Van Dyck . Bucureşti. lucrările lor ar putea ilustra bogat întreaga Eneidă"4. Coşbuc). 44. În ceea ce priveşte traducerile operei lui Vergilius. des gravures. publiée avec une introduction biographique et littéraire. Tiepolo . 5 Voltaire. Editura Univers. Idem. p. ibidem. Eneida. Corespondenţă. Note: 1 Virgile. ediţie îngrijită. 44. traducere de George Coşbuc. Corespondenţă. Editura Univers. Bucureşti. Anchise. traducere de George Coşbuc.Aeneas şi Sybilla coborând în infern. 1970. Editura Univers. cartea a III-a. 1980. p. am putea să ne întrebăm precum Voltaire care se adresa astfel marchizei du Deffaud: "Dar alături de Vergilius nu poate sta nimic. Apud Stella Petecel. Bucureşti. des gravures. traducere Maria Carpov. p. 1978. 2 Vergilius. Œuvres.Venus cerând lui Vulcan armele pentru Aeneas. 1978. Domenico Scarlatti compune piesa pentru pian Didona abandonată. Sugestia vizuală a poeziei vergiliene inspiră pe atâţia pictori încât: "catalogate . 1970. Îl cunoaşteţi din traduceri. Eneida. nr. texte latin. v. Giogione . v. Bibliografie: Virgile. Pieter Brueghel cel Tânăr . ediţia a II-a. Dan Negrescu. 10. Timişoara. underlines the way in which the great Latin has been received by a posterity which exceeds by far the millenium (from Agrippa to Servius. prefaţă şi traducere din limba latină de G. 1976. Editura Amarcord. by Luminita Ignea. traducere. it also emphasizes the truth that the Antique poet managed to influence even modern writers of the XXth century. Oxford University Press. Cluj. to the Middle Ages and even the XIXth century). F. Nicolae Lascu. Editura Mitropoliei Banatului. nr. W. Ernst Robert Curtius.I. Jackson Knight. 1994. Bucureşti. nr. Univers. în revista „Mitropolia Banatului". Editura Dacia. Profeţia vergiliană. Literatura europeană şi evul mediu latin. Publius Vergilius Maro.Tohăneanu. Nicolae Lascu. Gogarty and Noel Essex. 1974. 5 / 2010 Lactantius. Donatus. 1982. studiu introductiv. Pope. N. Duţu. De Mortibus Persecutorum (Despre morţile persecutorilor). Cluj-Napoca. Vergilius and Posterity (Abstract) The welcome didactic study Vergilius and the Posterity. R. traducere de Adolf Armbruster.Anuarul de martie. în "Tribuna". note şi comentarii de Claudiu T. Arieşan. Tennyson to Elliot. Coşbuc şi literatura greco-romană. Ogilvie. Penguin Books. Ed. from Gray. Latin Literature and Society. introducere Al. Timişoara. 1966. Macrobius and others. 38. glosar de Ioan Leric. Roman Vergil. Editura Antib. Timişoara. 211 . Clasicii antici în România. Eneida. 2000. 1970. note şi comentarii. conformément à la structure des manuels actuels aussi bien qu'aux exigences imposées par les classes d'orientation. un modèle de raisonnement et d'action. Les changements qui ont lieu dans la culture contemporaine sont analysés du point de vue de la psychologie sociale. par les concepts fondamentaux traités. tout en remarquant la présence d'un processus que nous appelons Copy - Paste - Delete / Copier - Coller - Effacer. Notre entreprise consiste dans la réalisation d'une collection / un recueil de citations motivationnelles en anglais / français / roumain.Anuarul de martie. Master în jurnalism Le management de la personne par les citations culturelles "Management is doing things right." "La force est dans les différences. notre ouvrage constitue un plaidoyer en faveur de l'intégration des citations / paroles motivationnelles dans le processus instructif-éducatif. les leaders font les bonnes choses. Raluca MARTINESCU Prof." "Le management fait bien les choses. nr. leadership is doing the right things. le 212 . Elle représente. not in similarities. avec des élèves du Collège National du Banat et des étudiants de l'Université de l'Ouest de Timişoara. on réalise l'élargissement de l'horizon culturel des élèves." Stephen R. succincte et on oblige à la réflexion. L'information nécessaire à la vie et à l'évolution des espèces reste à l'état latent. En abordant la citation motivationnelle appropriée au thème étudié par diverses méthodes. Covey Résultat d'une recherche s'étendant sur trois ans. Gabriela PACHIA. 5 / 2010 Prof. à la permanente adaptation de l'individu comme partie intégrante du management de la personne / carrière." Peter Drucker "Strength lies in differences. pas dans les ressemblances. dans l'enseignement des langues étrangères au lycée. l'explication et la compréhension de l'univers d'une manière attrayante. en réalisant le regroupement des connaissances. parce que vous les y avez dessinés. Les gens sans valeur le font toujours." "Every person. too. en renonçant aux truismes qui ne correspondent plus aux nouvelles réalités. What you choose to do with them is up to you. d'une manière paradoxale. en standardisant la société et en nuançant la personnalité.Anuarul de martie." "What one does is what counts and not what one had the intention of doing. mais bénéfique un dialogue entre le présent. entre la culture et le consommateur. La citation motivationnelle est en permanence interprétée et établit. can become great. Une contribution importante est représentée par le raisonnement latéral qui appuie sur les matrices adaptatives. la structure concentrée et le mécanisme de fonctionnement des citations leur permettent à multiplier les informations essentielles dans de véritables compétitions de reproduction darwinistes." (Oscar Wilde) "L'ambition est le dernier refuge de l'échec. par des matrices triangulaires de neurones synchronisés. les gens de l'avenir vont activer les citations culturelles en tant qu'une imitation évolutionniste. tout événement de votre vie est là." (Richard Bach. dépend de vous seulement. Citate motivaţionale / Citations culturelles "Keep away from people who try to belittle your ambitions. A l'ère de la surinformatisation / "information overload". sur les modèles mentaux. Illusions) "Toute personne. Ce que vous choisissez d'en faire. Le processus d'enseignement doit permettre la reproduction répétée de ces jeux de sens en tant que des modèles de raisonnement et d'action. nr. but the really great make you feel that you. all the events of your life are there because you have drawn them there." (Pablo Picasso) 213 ." (Mark Twain) "Méfiez-vous de ceux qui essaient de déprécier vos ambitions." "Ambition is the last refuge of the failure. entre les classes sociales. Par sélection naturelle et artificielle. La capacité de construire et de manipuler des modèles valides de la réalité enrichit les gens d'un avantage adaptatif incontestable et la raison humaine à la tache de produire l'avenir. grâce au dispositif mimétique sélectif. mais ceux qui sont vraiment grands vous laissent croire que vous pouvez devenir grand aussi. Small people always do that. 5 / 2010 processus adaptatif signifiant la reproduction des structures spatiotemporelles. the less you have to worry about. c'est apprendre ce que l'on sait déjà." "No one can make you inferior without consent. B." "At some point your heart will tell itself what to do. Faire." (Eleanor Roosevelt) "Personne ne peut vous rendre inférieur sans votre consentement. Doing is demonstrating that you know it." (John D. and put your whole soul into it - every bit of energy and ambition and natural ability you have. d'ambition et de talent qu'on a." (Achaan Chah) "A un certain point. a temper that never tries. tout brin d'énergie. est de fonder une famille. c'est rappeler aux autres qu'ils le connaissent aussi bien que vous. On est tous des apprenants. une humeur qui n'essaie jamais et un effleurement qui ne blesse jamais. des professeurs." (G." 214 . c'est démontrer qu'on le connaît." (Buddha) "Moins on a. pas ce que l'on a eu l'intention de faire. L'essentiel est invisible pour les yeux." "It is only with the heart that one can see right." (Richard Bach) "Etudier. 5 / 2010 "Ce qui compte c'est ce que l'on fait. des faiseurs. moins on s'en fait des soucis." "The road to happiness lies in two simple principles: find what interests you and that you can do well." "Perhaps the greatest social service that can be rendered by anybody to the country and to mankind is to bring up a family." (Antoine de Saint-Exupéry) "On ne voit bien qu'avec les yeux du cœur. and a touch that never hurts. doers." (Ch. Teaching is reminding others that they know it just as well as you." "Learning is finding out what you already know." "The less you have." "Have a heart that never hardens. What is essential is invisible to the eye. teachers. c'est notre cœur qui va nous dire comment agir.Anuarul de martie. Dickens) "Ayez un cœur qui ne durcit jamais. Shaw) "Peut-être le plus grand service social qui peut être rendu par quiconque à son pays et à l'humanité. Rockefeller) "Trouver son bonheur dépend de deux principes simples: trouver d'abord ce qui nous intéresse vraiment et ce que l'on peut bien faire et y mettre tout son âme. You are all learners. Enseigner. nr. smile at your children. that he never overlooks a mistake. But also we know. smile at your wife. cela vous aidera à grandir dans un plus grand amour de l'un pour l'autre.Anuarul de martie." "Spread love everywhere you go: first of all in your own house." (Mother Teresa) "Souriez l'un à l'autre. to our cost. smile at your husband." (T." (John Lennon) "La vie est ce qui nous arrive pendant que l'on est occupé à faire d'autres plans. to your wife or husband. d'abord. Be the living expression of God's kindness. and patient. souriez à votre mari." (Montesquieu) 215 . kindness in your face. souriez à vos enfants. kindness in your eyes. c'est qu'il n'ignore aucune erreur et ne fait de concession à l'ignorance. Soyez l'expression vivante de la bonté de Dieu . à nos dépens. souriez à n'importe qui . offrez de l'amour à vos enfants. Ne laissez jamais personne partir de chez vous autrement que meilleur ou plus heureux. de la bonté sur votre visage. souriez à votre femme. or makes the smallest allowance for ignorance. à votre femme ou à votre mari. On a besoin seulement d'un cœur plein de grâce. Give love to your children. kindness in your smile." (Mother Teresa) "Répandez l'amour où que vous alliez. mais parce qu'il en est dévoré. de la bonté dans votre sourire et dans votre chaleureuse salutation." "Everybody can be great because anybody can serve. à votre voisin d'à côté. Let no one ever come to you without leaving better and happier. H. nr. 5 / 2010 "Life is what happens to you while you're busy making other plans. You only need a heart full of grace. You don't have to have a college degree to serve. We know that his play is always fair. dans votre foyer. just. On n'a pas besoin de diplôme pour servir. kindness in your warm greeting. Mais ce qu'on sait aussi. Huxley) "Le joueur de l'autre côté nous est caché. de la bonté dans vos yeux. You don't have to make your subject and verb agree to serve. On sait que son jeu est toujours juste et patient." "Un homme n'est pas malheureux parce qu'il a de l'ambition. to a next door neighbour." (Martin Luther King) "Toute personne peut être grande à force de pouvoir servir." "The player on the other side is hidden from us. smile at each other − it doesn't matter who it is − and that will help you to grow up in greater love for each other." "Smile at each other. Bower." (Montesquieu) "Man is not unhappy because of his ambition. in Science. tout est dit. Language and Species. Mental Models in Narrative Comprehension. Taylor and Francis." "Un homme n'est pas malheureux parce qu'il a de l'ambition. in Cybernetics and Systems. 216 . BG = Edward de Bono." (Tolstoï) "Happy families are alike." (Honoré de Balzac) "Choose! It's the lightning flash of intelligence.] de véritables soulèvements géologiques de la pensée. but because he is devoured by it. Evolution and Memes: The Human Brain as a Selective Imitative Device.] d'être forcé de croître. nr.. 1990." (Antoine de Saint-Exupéry) "The eyes are blind." "Le bonheur n'est pas le but mais le moyen de la vie. University of Chicago Press." "Choisir! C'est l'éclair de l'intelligence. pp." "Les yeux sont aveugles. but its punishment is gradual diminishing.. sous peine de diminuer. 32: 1. les familles malheureuses sont malheureuses chacune à sa façon. 2006. One must search with his heart..Anuarul de martie." Bibliografie / sigle: BEM = Susan Blackmore. 5 / 2010 "Man is not unhappy because of his ambition.] to be a growing force. Do you hesitate?. but because he is devoured by it... They say you are self-deceiving." "Le meilleur moyen pour apprendre à se connaître. c'est de chercher à comprendre autrui. Editura Curtea Veche." "Les familles heureuses se ressemblent toutes. Il faut chercher avec le cœur. Traducere de Sabina Dorneanu.. Bucureşti. Hésitez-vous?. No. 1990. Daniel G... unhappy families are unhappy in their own way. 247." "C'est le propre de l'amour [." (Paul Claudel) "Happiness is not the aim but the means of life. vous vous trompez. mais parce qu'il en est dévoré. 2001. BMM = Gordon H." (André Gide) "It is characteristic of love [. Morrow." (André Gide) "The best means of knowing yourself is trying to understand the others." (Marcel Proust) "Love causes a genuine geological relief of thinking.. Gândirea laterală. BL = Derek Bickerton. Vol.. Philadelphia." "L'amour cause [. 225-255. DCom = Vasile Sebastian Dâncu.com 217 . Coursebook.com http://www. Editura Humanitas. O. RStar = Prodromou. Deirdre. WHum = Norbert Wiener.proverbia. Oxford. Tipuri mentale.thinkexist. 1976. Mary. Student's Book. 5 / 2010 CalC = William H.quotations. Cluj-Napoca.en.co. Ken. 2000 / 2005. Editura Humanitas. Arhitectura discursului publicitar. Macmillan Publishers Limited. 2006 / 1996. Bucureşti. FCStar = Prodromou.com http://www. Cum gândeşte creierul. O încercare de înţelegere a conştiinţei.quoteworld. Clem = Jonathan Clements.famousquotessites. The Medusa and the Snail. The Selfish Gene. van Cuilenburg. Macmillan Publishers Limited. O biografie.com http://www. Viking. Macmillan Publishers Limited. Student's Book. Sally.betterworld. GoldA = Acklam.net http://www. G. Luke.com http://www. Howard-Williams. Bucureşti. Editura Dacia. Bucureşti.quotationspage. London. 2001.com http://www.citations-monde. 1979. Oxford University Press. First Certificate Star. Edinburgh. Prospects Superadvanced. DawSG = Richard Dawkins. http://www. Luke. Pearson Education Limited. Comunicarea simbolică. DTip = Daniel C. New York. Traducere din engleză de Hortensia Pârlog. nr. Evoluţia inteligenţei. Student's Book. 2005.org http://www. Rising Star. The Human Use of Human Being: Cybernetics and Society. Burgess. Gold Advanced. Calvin. W. Bucureşti. ProsS = Wilson.Anuarul de martie. Tomalin. J. Editura Humanitas. 1998 / 2005. Confucius. Scholten. 1995. Noomen.about. 2006.susanblackmore. ThM = Lewis Thomas. 2001. 2004. Dennett.wisdomquotes. CSN = J. Richard.net/quotes http://www. Houghton Mifflin. Editura All.uk http://www. Ştiinţa comunicării. 2002. towards self-fulfillment. The world seems to have lost track nowadays. In order to be properly prepared to get out of this general confusion and to be able to cope with the exigency of the future world. they are confused due to the fact that they live in a consume society in which values have dramatically been distorted or even lost in a wave of mean aspirations where it does not matter who we are but how much we have got. towards success. of selfbecoming. But in this position. which is being confronted with extremely complex problems. how he could develop towards a direction which brings him success. consequently in evolution.Anuarul de martie. of self-knowing. There comes a moment when each of us needs to know who he really is. Alexandru MOŢ Motz Evaluation System Man is mainly a social being. sociologists and pedagogues have intensely and seriously researched in order to reach the declared aim of offering useful solutions for identifying the right way towards efficiency. of efficiency in every action he undertakes. nr. a world that is called 218 . man is confronted with his own wish of happiness. This is the reason why each of us feels the natural need to know how he could improve his life. why he constantly fails where others are successful or if on the contrary he has a life full of joy. People lost self-confidence. famous psychologists. how he can maintain his faith and his destiny within the efficiency and self-fulfillment. This is the reason why all around the contemporary world. the society of the professional of knowledge has its superior challenges but unfortunately it also causes individual tragedies and very often there is no way out of this. Undoubtedly. This is an ordinary truth that needs no highlight in order to be accepted by any of us. 5 / 2010 Prof. Stein and Book (The Force of Emotional Intelligence. attitudes and values. remarkable and even visionary. there are essential specifications made by famous authors in some well-known works such as Stephen Covey (in The Seven Habits of Highly Effective People) Daniel Goleman (The Emotional Intelligence). this being the reason why their points of view are realistic. if we take into account a few well-known things such as: man is the expression of four simultaneous dimensions: body. heart and spirit. we need an honest and as much as possible impartial selfanalysis. if they are benefic. our features of character and of personality which we should develop. The Key of Success in Life). or to remove if they are undesirable. mind. in order to build our life in the way we feel proper so that we are happy persons. nr. 2001. In order to maintain this equilibrium. This is the reason why. de Vest Publishing House. Donald Clifton and Marcus Buckingham (Discover Your Strong Points with Clifton Test). with the pure purpose of sustaining the effort of any person who would ask for my advice and my support in order to improve his or her performances. to know his talents and his strong points. emotional and spiritual level. to create and develop certain competences. in this manner. then man is an integral one and he is able to live harmoniously. As a teacher who has been working for more than 40 years in the Romanian gymnasium and high school. In the research we made ourselves with the purpose of studying the human personality.Anuarul de martie. The conclusions they reached are based on studies performed on millions of people in the whole world. during my entire career. to orientate towards those values which allow the complete expression of his personality. the only chance to evolve towards a civilized society is education and self-knowledge. to work in schools with wonderful students 219 . It is not easy but it is not impossible either. sociology and pedagogy. I took a long time and I paid much attention to those fields of my specialty - Mathematics - and to those fields of the Science of Education which would indulge me to grasp the secrets of the human being. Dumitru entitled Personality. our talents and our aspirations. On this subject. Timişoara. 5 / 2010 "the era of wisdom" by experts in psychology. I realized that for us. we started from the ideas of these original authors and from the remarkable work of Al. we can discover our qualities and our flaws. the Romanians. which means that he expresses himself as a being at a physical. the individual has to assimilate certain skills. If there is a equilibrium between these levels. mental. in order to form a character built on essential qualities and in order to develop his or her personality towards efficiency. I. I had the chance to live in a high-level educational environment. Another idea which supports the opportunity of using a system of value appreciation of personality is the one that the values control the behaviors. 220 .Anuarul de martie. which. The distance between the impression and the expression is nothing else but the distance from reactivity to pro-activity (in the acceptance that Covey gives to these words). to conciliate. 2007). Timisoara. As a consequence of my life experience and of my intense reading. the expressions do not appear out of the blue: behind any expression there is at least one stimulus which generated it. 5 / 2010 and with devoted and responsible educators. Consequently. we can say that our entire life is nothing but a long way between impression and expression. This means that one can not exist without the other within human behavior. we must always process the impressions that we have in order to obtain quality expressions. at the level of each component of his or her personality (body. I managed to create a system of the value orientation of the human personality which I named "the man between impression and expression" (M. there is no impression which can not find its expression (except for the situations when on purpose we choose not to react visibly to an impression. but who leaves a distance between the stimulus and his or her answer. to evaluate and to draw conclusions regarding people and their problems in life. The essence of pro-activity in its specific dynamics is the binary unity between impression and expression. The specific of this binary unity is the one that between the impression and the expression determined by it there should be a distance in time (a longer or a shorter distance. so that I had very many opportunities to talk. on the spot. depending on the individual who finds himself in the given situation). Mirton Publishing House. At the end.B. to our impressions upon what is happening to us. from the most simple behavior (the scream) to the most profound one (the pray). As I stated in my work bearing the same title (Alexandru MOTZ. and.I. are being controlled by principles. Motz System Evaluation. perhaps everything comes down to the expression. nr. one way or another. Who does not have any principles get the consequences of his or her behavior out of control. The behaviors produce consequences. pro-active is the person who does not react immediately. Let us remember that reactive is the person who reacts immediately to the impulse he is subject to. to interpret the data of the problem he is being confronted with.).E. at their turn. heart and spirit). reciprocally. by means of our attitude and of our behavior). trying to process the data offered by the stimulus first so that he or she can find a positive solution to the effect produced by the stimulus. which allows that person to process. mind. doing whatever he feels like doing. THE WILL Within the determination and the maintaining of the attitudinal-behavior process. Q. We could say that as the fingerprints are unique and unmistakable. it co-exists with the other six functions. Emotional Intelligence. copyright 1989. we shall be able to obtain controllable behaviors. Bibliography: 1. the discipline that he is capable of and his awake consciousness. we have to bear in mind the truth that each attitude and each behavior is determined by the complex interactions existing at the level of the psychic dimension of human being among the seven psychic functions that we write as follows: 1. which means that by having the discipline of obeying the principles. which is very difficult to apply to pre-established patterns. copyright 2005. the passion with which he works. due to the fact that each individual acts and reacts according to a personal "formula". English version by Monica-Oana VINTILESCU 221 . 1997 and 1998. Still. because the consequences of the behaviors are governed by universal true principles.1996. Consequently. nr. THE ATTENTION 2.Anuarul de martie. republished in 1995. but within any psychic process. it is educable. which should trigger the expected consequences. whose consequences are being evaluated and controlled by universal principles. one of the functions is the dominant one. THE THINKING 3. why it can matter more than I. But regardless the type of education to which the individual is subject. THE IMAGINATION 4. Daniel Goleman. Covey. 2. THE MOTIVATION 6. human behavior is unpredictable. All his life course (except for the very beginning). man manifests by means of behaviors which derive from attitudes which have been often formed through education by induction than through an education more carefully projected. THE PERCEPTION 7. Their hierarchy is a little more difficult to establish from an objective point of view. Stephen R. THE MEMORY 5. so is the psychic print of a person. The Seven Habits of Highly Effective People. 5 / 2010 When the nature of processing the expression is situated at the crossroads between the man's talents. then the value behavior appears. dar nu este esenţială pentru îndulcirea ceaiului. Judecata 1: „Dacă punem zahăr în ceai. După forma operaţiei logice. atunci volumul de amestec se măreşte. atunci este bine să cunoaştem preţul zahărului la diferite magazine. Judecata 2: „Dacă punem zahăr în ceai. Să luăm ca exemplu problema „ îndulcirea ceaiului". pentru a înţelege comentariile care însoţesc aceste rezolvări. nr. În lucrarea de faţă ne interesează următoarele judecăţi: 1. o ceva despre ceva" (Dicţionar Enciclopedic Român ). 5 / 2010 Ovidiu SOLOMON Alexandru MOŢ Modele destinate formării competenţelor esenţiale în elaborarea şi utilizarea raţionamentelor DEDUCTIV şi INTUITIV necesare în rezolvarea problemelor fundamentale în algebra mulţimilor Pentru a înţelege rezolvările problemelor prezentate în acest capitol. Judecata deductivă 3. Judecata inductivă 1. Judecata primară 2. Judecata primară este caracterizată prin faptul că este simplă şi esenţială pentru rezolvarea problemei sau a exerci-ţiului în discuţie." Această judecată nu este una simplă.Anuarul de martie. Deci nici această judecată nu este una primară. considerăm că se cuvine să facem câteva precizări privind semnificaţia următoarelor noţiuni: a) Judecată - judecată primară b) Raţionament c) Raţionament deductiv d) Raţionament intuitiv. Deci această judecată nu este primară. 222 . a) „Judecata este operaţia fundamentală prin care se realizează o afirmaţie sau o negaţie. judecăţile sunt de mai multe categorii." Aceasta este o judecată simplă(imediată). nu este fundamentală şi evident nu este esenţială pentru îndulcirea ceaiului. după „forma construcţiei". o condiţie primară a problemei date se ilustrează grafic sugestiv complet. 3.Anuarul de martie. 223 . atunci) Pentru a determina judecăţile primare deductive într-o problemă.e.5} j3.4. definim judecata primară intuitivă ca fiind acea operaţie logică prin care o situaţie. este important să analizăm cu atenţie componenţa premisei. Ce se poate spune despre ordinul de mărime al acestui număr ? Rezolvare: Pentru această problemă stabilim următoarele judecăţi deductive primare: j1. În accepţiunea noastră. aceste trei judecăţi primare ne conduc la o a patra judecată şi anume: a=5. 2.. Evident. Din faptul că a este prima cifră a unui număr mai mare decât 10. anumite consecinţe. minimal şi necontradictoriu. atunci ceaiul se îndulceşte.5.8. deducem că a ∈ {0.9} j2. deducem că a ≠ 0. Rezultatul la care am ajuns se poate scrie: 501 ≤ abc ≤598. În modelele de rezolvare expuse în acest capitol sunt comentate nenumărate judecăţi primare. Din faptul că a este cifră. Principalele reguli ale deducţiei au fost stabilite de către Aristotel (384 - 322 î. adică să analizăm structura datelor problemei. 5 / 2010 Judecata 3: „Dacă punem zahăr în ceai. Acestea sunt: Substituţia - (înlocuirea) Modus ponens - (dacă .6.7. putem decide că numărul n este mai mare decât 499 şi mai mic decât 599. Judecata intuitivă este operaţia logică în gândire prin care se realizează reflectarea senzorială a obiectelor şi a fenomenelor realităţii.2.. se pot deduce din aceasta. deducem că: a ∈ {0. În final. care în anumite condiţii alcătuiesc raţionamente importante în rezolvarea problemelor respective. De exemplu: Se dau următoarele date despre mulţimile A şi B. în virtutea anumitor reguli.3. Judecata deductivă este operaţia logică fundamentală prin care pornind de la o anumită supoziţie.1. la nivelul acestei lucrări. (am ţinut cont de faptul că a ≠ b ≠ c). De exemplu: Se ştie că un număr n are forma: n= abc . Din faptul că a este divizibil cu 5. pentru soluţionarea problemei." Aceasta este o judecată primară.n). nr. în care a este un număr divizibil cu 5. o stare. nr. 3. 6 ∈ (A  B) b) 1. 5 ∈ (A-B) avem următoarea ilustrare grafică: A 1. 224 . 4. 3. c) Raţionamentul deductiv este o înlănţuire de judecăţi primare deductive prin care se porneşte de la situaţii generale date şi se ajunge la aspecte particulare. pornind de la cunoştinţe date construieşte din acestea. Să continuăm prin a prezenta câteva precizări importante despre raţionamente. 4. 5. B * Pentru situaţia 7 ∉ (A  B) avem următoarea ilustrare grafică: A B 7. 3. d) Raţionamentul intuitiv este o înlănţuire de judecăţi primare intuitive. cunoştinţe noi. 6 ∈ (A  B) avem următoarea ilustrare grafică: A 2. Prin raţionamentul intuitiv. pentru o situaţie generală dată. b) Raţionamentul este forma logică fundamentală prin care gândirea. utilizând o înlănţuire de judecăţi primare. 5 / 2010 a) 2.Anuarul de martie. 6. 5 ∈ (A-B) c) 7 ∉ (A  B) Pentru fiecare dintre aceste situaţii cunoscute putem construi câte o judecată primară. * Pentru situaţia 2. B * Pentru situaţia 1. 4. 225 .4.Anuarul de martie. utilizarea celor două raţionamente contribuie la aprofundarea cunoştinţelor asupra algebrei mulţimilor precum şi la temeinicia competenţelor necesare în rezolvarea problemelor specifice în algebra elementară a mulţimilor. 5 / 2010 se pot construi ilustraţii grafice specifice care pot fi interpretate senzorial. apoi vom elabora un raţionament prin deducţie pentru a determina componenţa fiecărei mulţimi.3. adică A  B = {1. Rezolvare: Metoda 1: Vom utiliza semnificaţiile operaţiilor de reuniune.2.7} Să se determine mulţimile A şi B.2. P1.4. schiţe etc). Oricum. deducem că va trebui să decidem pentru fiecare din aceste 7 elemente în ce relaţie de apartenenţă se află. În comentariile făcute sunt analizate atât raţionamentul deductiv cât şi cel intuitiv. nr. avem: a) Prima deducţie: Din propoziţia (1).6.6.6} (3) A-B = {1. Astfel.7 şi au mai rămas în discuţie elementele 3 şi 5.7}. îl impărţim în judecăţi.2.3. Problema 1 Se consideră două mulţimi A şi B pentru care sunt îndeplinite următoarele condiţii: (1) A  B = {1.4. e) Din propoziţia (2) deducem că elementele 3 şi 5 nu pot aparţine ambelor mulţimi deoarece ele nu fac parte din intersecţia A  B. În unele exemple veţi observa că unul dintre cele două raţionamente este mai eficient decât celălalt.5.7} (2) A  B = {2. faţă de fiecare dintre mulţimile A şi B.5.6. după cum urmează: b) Din propoziţia (2) deducem că: 2 ∈ A şi 2 ∈ B 4 ∈ A şi 4 ∈ B 6 ∈ A şi 6 ∈ B c) Din propoziţia (3) deducem că: 1 ∈ A şi 1 ∉ B 7 ∈ A şi 7 ∉ B Până acum am decis pentru elementele 1. În cele ce urmează sunt prezentate 10 probleme rezolvate complet prin două metode. (forme geometrice. Ca să înţelegem raţionamentul prin deducţie. d) Din propoziţia (1) deducem că elementele 3 şi 5 trebuie să aparţină cel puţin uneia dintre mulţimi. intersecţie şi diferenţă între cele două mulţimi.4. culori. . 5 / 2010 f) Din propoziţia (3) deducem că aceste elemente nu pot aparţine mulţimii A. .2. . . Euler şi J. . . elementele 3 şi 5 ar trebui să aparţină la mulţimea diferenţă A-B ceea ce contrazice propoziţia (3). Venn. g) Deci. . în final.4. nr. . . . . . B 1 7 . .Anuarul de martie.5. . pentru că în acest caz ar trebui să nu aparţină mulţimii B şi deci.3. 1 3 5 7 B c) Propoziţiile (2) şi (3) sugerează următorul desen: A . . 226 . . . .6} Metoda 2 Vom utiliza (vom construi) un raţionament intuitiv practicând ilustraţii grafice după modelele moştenite de la L.4. b) Propoziţia (2) ne sugerează următorul desen: A 8 2 4 6 . . .7} B = {2. .6. . . iar 5 ∉ A şi 5 ∈ B. 2 4 6 3 5 . a) Din propoziţia (1) putem desena situaţia de plecare a problemei: A A B B A-B B-A 1234567 A B . . În concluzie. deducem că 3 ∉ A şi 3 ∈ B. avem componenţa celor două mulţimi şi anume: A = {1. g. .i} (3) A  B = {d. . .h.h. e) în final putem ilustra grafic fiecare mulţime: A B 1 7 .c.Anuarul de martie.c. . 2.f.f.i} iar A şi B sunt două submulţimi ale lui E. (3) şi (1) sugerează următorul desen A B 1 7 .e. .3.i} (2) B  {d.f.i} Rezolvare: Metoda 1 (raţionamentul deductiv) a) Din propoziţia (3) deducem că: d ∈ A şi d ∈ B f∈ A şi f ∈ B 227 . 5 . 2. 6.d. 4.d. Deci A = {1.h. .5.c.e.f. . Să se determine mulţimile A şi B dacă ele îndeplinesc următoarele condiţii: (1) A  {c. .4.g. 2 4 6 .2. 6. 3 5 .6. 4.d. 5 / 2010 d) Propoziţiile (2).d. .7} P2 Problema 2 B = {2. .b.e} = {a. 3 . nr.g.4. .h} = {b. .e.6} Se consideră mulţimea E = {a. Anuarul de martie. A = {a.d.e.f.e} {d.i} b) ţinând cont de propoziţia (3) 8 228 .e.g.c.h. deducem că: a ∈ A şi deci a ∉ B c ∉ A deoarece c ∈ B d ∈ A şi avem că d ∈ B din (3) e ∉ A deoarece e ∈ B f ∈ A şi f ∈ B din (3) h ∈ A şi după cum se şi vede mai sus.h} A χ B = {a.i} A B = {a.d. h ∉ B i ∈ A şi i ∈ B din (3) în final avem şi componenţa mulţimii A.f.b.i} c) Din propoziţia (1) şi ţinând cont de propoziţia (3).d. Metoda 2 (raţionamentul intuitiv) a) Desenul pentru situaţia de plecare este: B A B A B-A A-B {c. nr.c.g.g.h.d.c.f.f.d.h.e. 5 / 2010 i∈ A şi i ∈ B b) Din propoziţia (2) şi ţinând cont de propoziţia (3) deducem că: b ∈ B şi b ∉ A c ∈ B şi c ∉ A d ∈ B şi d ∈ A e ∈ B şi e ∉ A f ∈ B şi f ∈ A g ∈ B şi g ∉ A i ∈ B şi i ∈ A Din aceste deducţii putem scrie mulţimea B: B = { b.i} Acum problema este rezolvată.b. g . . d f i . . nr. . {d. ..h} {a.c. . . . . .} {a. .d.. . .d. . . 5 / 2010 putem construi următorul desen: B A d f i {c. h . .h} {..e} . } e) în final putem prezenta mulţimile A şi B astfel: B d. .d. 229 .h. . . . i. {c. .e. . . a h . } d) ţinând cont de propoziţiile (1) şi (3) putem completa desenul ajungând la forma următoare: B A bc bceg . .c. .g.. . f. g.h. .e} {d. . .h. . . . . A d. . . . . . . e. } c) ţinând cont de propoziţiile (2) şi (3) putem construi următor: B A bceg d f i ..b. .b.desenul . .h} {a.Anuarul de martie. i. b c e . . .e} {d. . . a . .. . {c. . . f. f.d. 230 .d.g.i} B = {b.Anuarul de martie.f.e.h. nr.i} Abstract Emphasising that the judgment is the fundamental operation by means of which an affirmation or a negation „something about something" is done. Alexandru Mot and Ovidiu Solomon manage to put in an equation/application a few models destined to forming essential competences in the elaboration and the usage of the deductive/intuitive reasoning that are absolutely necessary for solving of the fundamental problems in the algebra of multitudes. 5 / 2010 Deci: A = {a.c. physics or chemistry classes to help students understand some routine natural processes. which was for the better because the "intrinsic motivation" (Krashen. Generations of teenagers were growing up in cinemas and in front of TV sets tuned to "illegal" foreign stations broadcasting English speaking films and series subtitled in languages that. Steven Pinker. Serbian. nr. defied comprehension (i. He is. 1994/2007: 154). 5 / 2010 Prof. right. but films in foreign languages such as English were considered "tabu" and would consequently never find their way into any official educational establishment. of course. nevertheless. Before 1989 pieces of video propaganda were also shown in schools throughout the communist "homeland". By those times films equaled entertainment and no one would have dared to regard them as educational. second language acquisition is undeniably linked to the real world of spoken interaction. it is a product of complex processes involving the internal "mentalese" 231 . does not seem to favour subtitled films as a reliable source for language interaction (Pinker. be highly popular in cinemas assaulted by crowds of citizens of all ages looking for an "escape" from the political and ideological confinements of the day. Bulgarian or Hungarian). They would. in most cases. 1981) of the impromptu language learners subjected to English "machinegun" colloquialisms was understandably high.Anuarul de martie. a language psychologist whose work is often referred to in this dissertation .e. Dorin ORBAN Using Films in the English Classroom Films have been used in Romanian schools for decades as visual aids in biology. law enforced reality and English seems to be all around . your language production) has eventually to stand the test of the first "screening"(i. You might be a "natural" or you might be a "method" actor. but when history seems to be frozen in an eternal project of universal happiness it is. so that in turn they could convey meanings. No one expects miracles from the language learners who simply watch films. 1994/2007: 72) of humans trying to make sense of what they can hear.. English is now so much part of the real world that it almost became "boring". by challenging their multiple intelligences (Gardner. 1983). The English classroom is in itself another soundstage where "actors" have to perform as naturally and as accurately as possible. but we should maybe equal the virtuality of the English speaking films with the very virtuality of the learning environment. I will try to prove that the film medium can address all kinds of language students.it does not really matter: your performance (i. express messages other users of the same idiom could comprehend.e. The motivational pull of a secret personal language wonder world has disappeared. generations have changed. it does not advocate the undiscriminating usage of films and videos per se.Anuarul de martie. ironically enough.. or is it really? There is now certainly an impressive availability of English speaking programmes. 232 . The purpose of this thesis is not to present a revolutionary new teaching method. Coming back to present day Romania. freedom of the mass-media is a given. I will try to prove the motivational value and methodological worth of classroom activities based on English speaking films by referring to the theoretical works and the practical research of neuropsychologists like Zacks (2009) or Lennberg (1967). even if sometimes they "just learn the lines". only up to fiction to provide a worthwhile anchor into sanity. Puchta and Rinvolucri (2005). nr. the teacher's assessment or the comprehension of any competent English speaker in the world at large). teenagers use "cool" English catchphrases but cannot build most simple sentences in their language of choice. But what if passive listening would be everything a prospective language learner could hope for? It would certainly require a leap of faith. teaching specialists like Krashen (1981/2002). you might lack the proper training and improvise as you go . 5 / 2010 (Pinker. songs and advertisements but sometimes they are taken so much taken for granted that they have turned into background noise. comprehending a complex discourse in English which might refer to realities which are inherently alien to most students is a considerable challenge.e. By referring to various examples from personal experience and to that of several members of the EFL/ESL community I will try to paint a comprehensive picture of the wealth of possibilities offered by this versatile teaching aid. film synopses. It goes without saying that the role of the teacher is essential in guiding the language learner through the complex process of comprehending the idiom which is used in a particular film production. linguistic and spatial). nr. to secondary modern schools. they are meant for English native speaking audiences and are thus bound to follow the natural rhythms of spoken English. 2002). remaining one of the most versatile instances of language production available. use language effectively to express themselves "rhetorically" or write long essays. The teacher has to offer his students a sort of linguistic "film digest" including plot summaries. The new DVD technology.g. English captions and scene selection devices) can be also put to good use by innovative teachers. Rinvolucri. Herbert Puchta and Mario Rinvolucri refer to the "unhappy. 1981/2002: 116) students will be presented with a lot of opportunities for language intake. 1998) because. EFL teachers' forums. comprehension questions. In other words. the most important goal that a language class can achieve.Anuarul de martie. the majority. There are no available specialized textbooks to help EFL teachers in this respect. a test used to separate the "clever" 12 year-olds from the "dummies". vocabulary practice and challenging follow-up activities. cloze tests. 5 / 2010 Even if English speaking films (I tend to include here TV productions as well) do not offer our students instant language practice they do mirror real communication. with its very advanced features (e." (Puchta. so that "the 20% would go to grammar schools and the rest. The Theory of Multiple Intelligences and the English Classroom Traditional methods of language teaching have relied for a long time on the assumption that all students would be sensitive to written or spoken language (Smith. but there are various internet resources presenting collections of film scripts. language teaching has relied too much on the students' linguistic intelligence. 2005) 233 . As long as their activities are meaningful and interesting (Krashen. As a matter of fact all formal education relied on just two or three types of intelligence (mathematical. They are authentic (Higuchi. unlike textbook recordings. socially divisive" British system of education which had "the 11+". and EFL Newsletters online. 5 / 2010 The man who challenged this tradition in the western world is Howard Gardner. something the modern man seems to have less of. constraints can be suggestive and ultimately freeing. He argued that the behaviorist belief in one native intelligence of the human being which can be treated like a blank slate to be transformed by appropriate training is not right.Anuarul de martie. who formulated in 1983 in his book Frames of Mind his famous theory of multiple intelligences. rather than one. qtd. something higher. nr. while the spiritual intelligence would refer to the ability to perceive something which is beyond us. Gardner has proposed two other possible intelligences: the natural intelligence and the existential/spiritual intelligence." (Smith. Paradoxically. What is the relevance of Gardner's theory for education? The man himself is keen on answering such a question: "Seven kinds of intelligence would allow seven ways to teach. He used the available research to prove there are multiple intelligences. The natural intelligence might refer to the individual's ability to be in harmony with nature. The seven intelligences he listed at that time were: * The Linguistic intelligence * The Logical-mathematical intelligence * The Musical intelligence * The Bodily-kinesthetic intelligence * The Spatial intelligence * The Interpersonal intelligence * The Intrapersonal intelligence (Gardner . with their own "strengths and constraints" which are different for each individual. 2002) 234 . independent of each other. And powerful constraints that exist in the mind can be mobilized to introduce a particular concept (or whole system of thinking) in a way that children are most likely to learn it and least likely to distort it. 2002) Since he first formulated his theory. even at birth.1999: 41-43. in Smith. I can only say that I can deal with financial data. I was dubbed as being tone-deaf in school because I could hardly read a music sheet. But teachers themselves have to deal with their own constraints. operas. This is actually what Herbert Puchta and Mario Rinvolucry seem to suggest for effective teaching in the English classroom: even if you cannot predict what goes through your students' minds it is "safe"(Puchta. with computers and street maps. Herbert Puchta and Mario Rinvolucri remind us that only one in five language teachers were good at maths when they were pupils themselves. sonatas or musicals. * cloze tests. 5 / 2010 Gardner speaks here of constraints in the children's minds and not in their teachers' methods. I tend to go with this assumption . symphonies. remember and sometimes even hum tunes from popular songs. but in fact I can recognize. I suppose. among others. 2005) to expect that various and meaningful activities that are not only linguistic will eventually activate the right intelligences. For the linguistic intelligence several post and pre-viewing tasks can be used: * fill-in exercises. In order to prove such point I provide below a list of possible activities which can cater to the students' multiple intelligences. I even dared to teach my students some English songs. Rinvolucri.Anuarul de martie. * film synopsis reading comprehension * film characters' description For the logical/mathematical intelligence we can use: 235 . geometry and trigonometry throughout my school life. I cannot accurately explain how I could do all these. nr. You might think this put me off music appreciation for life. because I have been struggling myself with math. the usage of films in the English classroom could activate specific intelligences in different students. As for maths or geometry. I am convinced that. I might have used other intelligences and other parts of my brain that were not "supposed to" deal with mathematical or musical abilities. in time. And even if Gardner seems to think that linguistic intelligence runs in almost structural parallel with the musical intelligence. Anuarul de martie. * describing "a crime scene". * approximating distances and time durations ("How far. Why does this happen? According to Jill Hadfield. "Why the piano piece?") For bodily/kinesthetic intelligence: * role playing inspired by key scenes.?" . resistance to the teacher's 236 .?") For the musical intelligence: * post-viewing questions about the relevance of particular soundtracks ("Why Rule Britannia?". For interpersonal intelligence: * group work (setting-up teams. * identifying film locations on maps. selecting a spokesperson... * searching the web for particular film locations.. the most common sources for such problems could be: unrealistic expectations about progress. "How long did it take.) concentrated on debating controversial issues highlighted by a certain film. For the existential/spiritual intelligence: * "for and against" panel discussions of controversial films like "Jesus Christ Superstar" and "Zeitgeist". nr. the most extreme being when the relationship between teacher and students is fraught with conflicts. directors. etc. For intrapersonal intelligence: * first person narration of a film from the point of view of a specific character. or composers. A Case Study A lot of things could go wrong in the English classroom. * searching the web for specific information about performers. 5 / 2010 * rearranging the sequence of events in a jumbled plot description.. For the spatial Intelligence: * describing specific film locations. * devising and enacting alternate film endings. most prominently. Nevertheless. I adopted a similar compromise by including both "formal language work" into my lessons (grammar revisions. They were mainly computer assisted vocabulary practice and topic research tasks. (Hadfield.as Herbert Puchta and Mario Rinvolucry would have suggested.) and sessions on culture. 2005) The students resisted most of my efforts. resistance to communicative methods and rebellion for its own sake. as well as activities related to watching films in class. literature. mostly aged 18-20. as it turned films. 1992/2000:150) My group was "mixed-abilities" (4 advanced pupils out of 14).(Puchta..] In the end we compromised: I included more formal language work and also used a lot of intellectually stimulating materials-articles from journals. fill-in exercises. This worked well and they seemed happy. web-quests and quizzes. nr. activities they might find meaningful. some types of activities turned out quite popular. I will try to compare a textbook activity (Acklam and Burgess. (Hadfield. multiple matching. and they had been taught by different teachers who had mainly used "formal" methods. In order to prove the perceived superiority of methods based on films' usage in the classroom. 2001/2004: 24) which did not met my students' approval with another one based on watching a film. sessions on British culture. rephrasing etc. aged 17-18. I tried to devise activities that would make them use multiple intelligences. literature and . They had been educated in the formal European tradition and reacted very negatively to 'communicative' methods. so that they would feel their needs "addressed" .Anuarul de martie. 5 / 2010 leadership style. Even one of Hadfield's case studies looked similar to one of my XIth form classes: A group of fourteen students.. nearly all European. etc. 1992/2000:150-151) I found it both surprising and refreshing that some of these explanations could be applied to some of my classes. 237 . I suppose part of the explanation for their reaction could be found in my leadership style or maybe in their rebellion for its own sake. fairly advanced. [. Rinvolucri. In truth. they dealt with vocabulary. and it was way beyond many of my students' level. 5 / 2010 In the first case. In the second case. and it was captioned . the students language intake was considerable. but it was presented by likable characters. agreed to write about different aspects of the film (actors. the classes were 238 . The most interesting phenomenon was that the "trouble makers" were admonished by their peers who "pressured" them into paying attention to each activity. its author . The whole activity was not supposed to last longer than forty minutes. 1999). in a more natural. I eventually provided them with the entire transcript of the recording but they could still not get the right answers. it had a certain degree of formality. "while" and "after" watching tasks were very comprehensive. as it would have been easier to evaluate (it would have been CAE standard examination practice). It is interesting that the language in the film was not more accessible. plot. They had to explain the exemplified answers by comparing them with the information provided by the transcript of that first excerpt.Truman Capote. their affective filter was quite low and.therefore accompanied by a more familiar code. all in all. What was my perception of the two experiences? I would have felt more comfortable with the listening practice.Anuarul de martie. and sequence of tenses. The "before". it would have insisted on patterns my students could have used in future tasks. In reality. nr. the students were asked to read two prelistening questions. most of the language in the recorded texts was incomprehensible for most students (they hadn't had much listening practice before). After that they had to listen to other four extracts in which the people were talking about experiences of living in foreign countries. I used the English captioned film Breakfast At Tiffany's interspersed with tasks I borrowed from online film activities (Stanley. verb phrases. it would have been easier to monitor. conversational way. The students managed to get most exercises right. the book which inspired the film. and Henry Mancini's music). but it dragged on for about two hours because the students found it impossible to focus on the listening task. and then listen to the first part of an interview. were keen to comment on the plot and characters. 2005) The next question ."Which do you prefer: to watch movies or to read books?" .1999: 41-43. argued that: If your teaching focus is on the linguistic domain only. and Rinvolucri M. Did it really matter that I veered off the safe path of my careful planning and challenged the constraints of the language curriculum? A Survey I tried to inform and further document some of my perceptions about the students' rapport with English speaking films by conducting a short survey among a reference group of 21 students (see Appendix 1). an admittedly convoluted way. Nine students admitted they preferred watching movies. if they were musically receptive. The first question . I did not expect them to think in such terms). nine could not decide between the two and named both. 5 / 2010 conducive to language acquisition. I consider it a fairly normal percentage. nr. This is why the survey looked more like a quiz about their watching habits and the relationship between films and books. (Gardner mentioned that linguistic intelligence ran in almost structural parallel with the musical intelligence) (Gardner . qtd. 2002) An overwhelming majority (twenty students) was able to relate to a particular soundtrack and nine of them could actually name 239 . (Puchta. Rinvolucri.wanted to establish via.What is your favourite movie soundtrack?.Anuarul de martie. This convinced me that most students would better respond to visual stimuli and would not necessarily use their linguistic intelligence.wanted to establish if the students perceived themselves as possessors of a mainly linguistic intelligence or of a spatial one (of course. after all Puchta H. while three preferred books. in Smith. The survey did not refer to specific classroom activities because I feared the students' answers might be just polite and their feedback artificially positive. you will get excellent results with the minority of students who are strong in this area. "If a book has been made into a movie. band or composer whose music featured in the film. As for the frequency of their English speaking film watching. 5 / 2010 the particular singer. The sixth and the seventh questions . which do you prefer to do first: see the movie or read the book? Why?" . while just five of them thought they could manage without subtitles. It is interesting to notice that just a "narrow" majority (eleven students) opted for Romanian subtitles (two of them actually mentioned that simpler films might not need subtitles) while the rest preferred English subtitles. Contrary to their previously expressed preference for films most students (15 of them) would rather read the book first. Maybe the typical teenage feelings of self-consciousness and vulnerability 240 . I tend to use film treatments of literary classics in my classes because I am aware that the incentive for reading literary fiction in English would be otherwise rather low. nr. The fourth and the fifth questions . I suspect in this case the film would actually act as advertising. the answers ranged from once a week to a disturbing "24/7" which I hope was mainly a "figure of speech". all recognized the predominance of English in all the foreign language productions they had ever watched. The majority of students (sixteen) still felt the need for subtitles. All the students answered as expected.Anuarul de martie.sought evidence about the students' propensity towards the written or spoken word."Do you prefer to watch English language films with or without subtitles?" and "Do you prefer to watch English language films with Romanian or English subtitles" wanted to verify if students felt they had acquired enough language to try to watch films without any translation and if they appreciated/needed the extra-help offered by English captions. This might prove that watching English language films helped the students' motivation but their confidence is still not equal with their declarative appreciation of English.wanted to establish to what degree films and the English language were linked in the minds of the students. as an unexpected motivator for extensive reading."When did you start watching foreign language films? What language were they in?" and "How often do you watch films in English?" . The third question . As expected. nr. 241 .Anuarul de martie. why shouldn't I further its benefits by tailoring lessons related to an already familiar milieu? About seventeen students could not give definite answers to the eighth question (only two of them mentioned Spanish programmes). I included the eleventh and twelfth questions ."What were the first cartoons you watched? What language were they in?" and "Do you like cartoons dubbed in your native language?" . but one admitted films made him/her more "comfortable" with the languages (which.in the survey after some informal discussions with my students who attributed their English language acquisition to their early childhood acquaintance with the Cartoon Network programmes which at that time had. wanted to "firmly establish" the role of the visual mass media in the subconscious learning of English. 1994/2007: 298) and Stephen Krashen's arguments about "the silent period" observed in the child's second language acquisition. The eighth. If the habit had already been formed. Their answers seemed to confirm both Steven Pinker's conclusions about the acquisition of a normal language which "is guaranteed for children up to the age of six" (Pinker. I think."How much French or German have you learned from TV/films?" and "Have you learned more English than French/German from films/TV? Why" . 5 / 2010 mentioned by Krashen (1981/2002: 77) might have something to do with this intriguing discrepancy. not been dubbed. for the ninth question sixteen students stated they hadn't learned any French or German. English being recognized as the international idiom of TV/film entertainment. shows the motivational strength this type of media can build) while the rest dutifully reported they had learned something."How often do you watch TV/films which are neither in English nor in Romanian" . most of my respondents referred to the English language cartoons they had watched as early as the age of three.though somehow redundant. and were displeased with their more recent dubbing in Romanian. For the tenth question all the answers stated the obvious. fortunately. ninth and tenth questions . The theory of multiple intelligences.com/SL_Acquisition_and_Learning/index. E. Oxford: Oxford University Press.sdkrashen. Krashen. 1993. Mark K. H. S. http://www. 2008. Exercises for secondary and adult students".htm (22/07/09) Smith.htm.infed.Anuarul de martie. (07/07/09) Hadfield. http://www. EFL/ELT Video Resources Feature Film Lesson Plans / Worksheets. Second Language Acquisition and Second Language Learning. 1981.10 - 12. of Students: 29 School: Colegiul Naţional Bănăţean Timişoara Time of Lesson: from 11. 2002.htm. http://www. Rinvolucri. 5 / 2010 Bibliography: Gardner. 2009 Class: X SN2 No. 2007. Biological Foundations of Language. The language Instinct.m. the encyclopedia of informal education. S.hltmag. the encyclopedia of informal education. New York: Wiley. In Smith. Second Language Acquisition and Second Language Learning. 2008 'Howard Gardner and multiple intelligences'. 2005 Year 7. 242 . Puchta. (07/07/2009) Stanley.org/thinkers/gardner.html (08/06/09) Pinker . 2005. "Multiple Intelligences in EFL. 1992/2000. How The Mind Creates Language.co. New York: Basic Books. S. Classroom Dynamics. Pergamon Press Inc. http://www.com/SL_Acquisition_and_Learning/index. H. G. Frames of Mind. New York: First Harper Perennial Modern Classics. M. J.00 a. http://www.html (02/08/09) LESSON PLAN Name: Dorin Orban Date: May 5. Grade: X Textbook: New First Certificate GOLD Unit: IT'S YOUR CALL Lesson: Fame and Media Lesson Aims: to practice both accessible ("safe") and real (streetwise) listening comprehension.uk/nov05/pubs02. Mark K. 2002. Helbling Languages.. 1981.fortunecity. 'Howard Gardner and multiple intelligences'. nr.html (08/06/09) Lenneberg.sdkrashen. Pergamon Press Inc. November 05 http://www. Issue 6. 1967. 2000.com/lavender/banzai/80/btindex.org/thinkers/gardner. In Krashen.infed. ACTIVITY 1 Listening Comprehension Aim: o to practice multiple matching listening comprehension. recorded fragments from the BBC TV programme: "Natalie Cassidy's Real Britain". The Students are given the worksheet with the comprehension questions. to practice the students' "skimming and scanning" reading comprehension skills. "in role" spoken interaction.Anuarul de martie. nr. Worksheets with a newspaper article. less academic spoken English. o to focus on idiomatic expressions in the text. to practice topical conversation. Timing: 10' ACTIVITY 2 Watching a real British TV programme + comprehension tasks Aim: to practice listening to genuine. 5 / 2010 to focus on idiomatic. The teacher will play the video again with inserted 243 . a quiz and some vocabulary practice items. Procedure: * The teacher plays a video recording of a fragment from the BBC TV programme: "Natalie Cassidy's Real Britain". every day. almost slang expressions present in both spoken and written texts. match the speakers with their respective opinions and some of the phrases used in the text with their meanings Interaction: Between teacher and students and then between students in pairs. Procedure: Students listen to "five people talking about photography and the media". Materials: New First Certificate GOLD. Interaction: Between teacher and students and among students in groups. the protagonist of the previously watched programme and are asked to answer the comprehension questions. Procedure: * Students are given a newspaper article about Lauren Luke. "in role" spoken interaction. Interaction: o between teacher and students o student pair work Timing : 10' ACTIVITY 4 Follow Up .Role play Aim: to practice topical conversation. 5 / 2010 English subtitles to help students' comprehension. nr. prepare and act out an interview with Lauren. Procedure: Students are asked to get in pairs.Anuarul de martie. to focus on idiomatic expressions present in the article. Timing: 20' ACTIVITY 3 Reading comprehension of a newspaper article related to the TV programme Aim: to practice the students' "skimming and scanning" reading comprehension skills. Interaction: o between students in pairs Timing : 10' Appendix 1. They are also required to explain some new vocabulary.a Worksheet 244 . Who is Lauren going to met at the Google's HQ and why? 11. Do British people know many things about their next door neighbours? 4. A 27-year-old single mother from South Shields. Mention at least three reasons the people interviewed in the street give for reading gossip magazines. Lauren Luke is not a very likely celebrity. Three years ago. What does Lauren want to do after the meeting? 15. twin teenage nieces and five highly affectionate dogs in a small pebbled-dashed house in an anonymous terraced street. Where is Lauren's hometown? 12.Anuarul de martie. Today. among one particular demographic. Teenage girls point and scream in the street. while others shyly approach to ask: "Are you ...?" Her videos on the 245 . 5 / 2010 "Natalie Cassidy's Real Britain" Quiz Answer the following questions: 1. What are Lauren's clips about? 10. Name at least three celebrities these people would want to be. heading off to her hated job each evening after collecting Jordan from school. What does Lauren's scrapbook contain? 8. Luke is very famous indeed. she was working in a taxi office. Why do a lot of people publish their own pictures on the internet? 7. Tyneside. nr.b Worksheet for The Lauren Luke Story Read the following article carefully. answer the questions and explain the highlighted phrases. she lives with her 10year-old son. however. sister. What did she notice at the meeting? 14. 6. her mum. What's Lauren's next dream goal? Appendix 1. How many people are in Lauren's house? Who are they? 16. Is all the information published in these magazines accurate? 3. How big is Lauren's internet audience? 9. How many copies of "gossip magazines" are sold in Britain every week? 2. Jordan. 5. having dropped out of school early without qualifications. How did she feel during the Google ceremony? Why? 13. " Her appeal is explained by her unaffected amateurism and great charm. It's pretty incredible that someone could achieve that from their own bedroom." Not that great wealth has yet started to accompany her fame. becoming one of the most viewed BBC clips on YouTube worldwide. I have a hat on. "It is entirely possible. applying eye makeup. demonstrating Leona Lewis's makeup in the video for her song Bleeding Love. and requesting that she show them how to look like Britney Spears. Sick of the taxi office and its antisocial hours. has been watched more than 2. then hundreds of thousands. when she was bullied mercilessly. a nickname her boyfriend gave her. were then posted on YouTube under the username panacea81. "that she is the most viewed makeup artist in the world. "I'll be honest with you. 5 / 2010 internet have been watched more than 31m times. A video posted a little over a year ago." says the YouTube spokesman Ollie Rickman. sitting in the front room of her home. holding her brushes up to a temperamental video camera and lit only." she says. "we don't have heating on during the winter because it's ... costly. 'Bloody hell. and her crippling lack of confidence. nr. and she is the second most popular YouTube user in Britain. Gradually users got in touch and asked if she would demonstrate how she'd achieved a certain "look". Later this year Nintendo is launching a new game for its DS console in which the main character is an avatar of Luke. Lauren. and the year of her birth. For 246 . Luke describes herself as "an eye person". which she did in her thick Geordie brogue. and my sister. sitting on her bedroom floor. in those days. A brief BBC interview with Luke for a local Tyneside news programme has been seen by more than 2. So there's me. a dressing gown and whatever. often recorded while her pug dog snored noisily in the background. or Amy Winehouse. And all the dogs. by a bedroom lamp. Luke doesn't edit her videos - she doesn't know how - and she is painfully open about her unhappy school years.2 million people. a jumper. you're meant to be famous! Look at the state of you!' It's priceless. my mam. And my mam will turn round to us and go. and uncommon natural talent for. The videos. In March a major New York cosmetics company will launch Luke's own global makeup line. Soon viewers were logging on in their thousands. We use them for warmth. or Cheryl Cole.3m times. she quit her job and started selling bits and pieces of makeup on the auction website eBay.Anuarul de martie. what she means is she has an obsession with. Friday 30 January. it really is. Nothing at all." (adapted from Addley. And if it goes wrong. me! It's a bit strange. 2009.co. What question is she asked most often about makeup? "How to put on liquid eyeliner. http://www. Why did Lauren have to work in a taxi office? Which company wants to use Lauren as an avatar? Why did Lauren start to upload clips on YouTube? Why dies Lauren describe herself as "an eye person"? What was "panacea81"? What was Lauren's most popular video? How did Lauren's fame affect her family financially? How did Lauren feel when she was a pupil? 247 . because there's nothing professional about the videos. do it again." Her dad. How does she account for her appeal? "I still pinch myself and think. or is it Strictly Come Dance? And Dr Who! My dad used to ring up and say. too thin or it's got a lump in it.guardian. she says. I think I have done it in about 20 videos now and it's either too thick.uk/lifeandstyle/2009/jan/30/laurenluke-youtube-makeup (26/07/09) Answer the following questions. That's what I do. she would smile only with her mouth covered. 'cause they can go to YouTube for the more wacky stuff"." And the answer? "Just steady your little finger and practise. The Guardian. "Lauren Luke: 'Just steady your little finger and practise' The YouTube makeup guru marvels at the global popularity of her amateur how-to videos". be a little more conservative than some of her most experimental teenage looks - "but that's good. 2. the perfect pout and looks for different coloured eyes. nr. you only need a couple more and you're above Catherine Tate!'" Tomorrow Luke launches a new how-to column in the Guardian's Weekend magazine. I am so shocked people still want to watch us. That's all you can do. which over the coming months will offer guides to achieving glowing winter skin. 3. watches her videos obsessively and tracks her traffic on YouTube. E. It will. 4. 'Lauren. 1.Anuarul de martie. 8. 7. 5. until a local cosmetic dentist offered her veneers for free - the video in which she grins to show off her new "tooty pegs" is a delight. 'Cause it's a bugger to put on. even on camera. she concedes. "I can't believe I've got more [views] than Dancing on Ice. 6. 5 / 2010 years. Who is Lauren's most supportive fan? 10. What is Lauren's most sought after piece of advice? 248 . What kind of contribution will Lauren have in the pages of a national newspaper? 11. nr. 5 / 2010 9.Anuarul de martie. 1973. cunoaştere. 5 / 2010 Prof.Anuarul de martie. 7. Consiliul Cercetării Sociale şi a Activităţii asupra Inovaţiei Tehnologice şi Sociale din Canada defineşte inovaţia în învăţământ drept „proces deliberat de transformare a practicilor prin introducerea unei noutăţi curriculare. or doing it better. metode de învăţământ). Gabriela PACHIA. dimensiunea pedagogică şi dimensiunea organizaţională. „o inovaţie este o ameliorare măsurabilă. de fapt." Arthur Koestler Fie că se exercită în domeniul tehnic. 2001). pedagogice sau organizaţionale. trăsăturile acestui proces complex: „a trece dincolo de limitele existente. Béchard şi Pelletier. care face obiectul unei diseminări şi care vizează ameliorarea durabilă a reuşitei educative a elevilor şi studenţilor" (idem. la nivel conceptual (prin cursuri. fie că sunt graniţe în tehnologie. Numeroase definiţii date creativităţii descriu. practici 249 ." John Updike "Creativity is a type of learning process where the teacher and pupil are located in the same individual. fie în sfera relaţiilor interpersonale. programe educaţionale. Master în Jurnalistică Blocajele creativităţii didactice "Any activity becomes creative when the doer cares about doing it right. 2005). durabilă şi puţin probabil să se producă frecvent" (Huberman. deliberată. Asociaţia Americană de Management a constatat că supravieţuirea organizaţiilor în secolul al XXI-lea este determinată de creativitate şi inovaţie: "practice creativity and innovation" (Psychology Today). Pornind de la dimensiunea curriculară. nr. Apud Béchard. 2. pe de altă parte. memorie. tipul de activitate nervoasă superioară. pe de o parte. interesul. dar sunt adesea tăcuţi şi se odihnesc. imaginaţie. * eurema asociativ-combinatorie (inteligenţă.). în acelaşi timp. fiind măsurabilă prin valoarea adăugată - economică. sentimentele. pe axa extravertire-introvertire. curajul. gândire. prin „antischeme"). nr. heuriskein „a afla.Anuarul de martie. dar. thereby bringing them to life" (AndW. Indivizii creativi au multă energie. şi un adânc simţ al realităţii. a descoperi"): * eurema de acumulare şi comprehensiune a informaţiei (memorie. current practices. limbaj. - „combinarea este adesea denumită esenţa imaginaţiei creatoare" - A. curiozitatea. voinţa. * eurema energetico-stimulatorie (pasiunea. Indivizii creativi alternează între imaginaţie şi fantezie. socială. 4. Indivizii creativi tind să fie isteţi. 3. * eurema de obiectualizare a imaginilor (elemente ideative-perceptive şi motorii). Osborn. plăcerea de a descoperi etc. trebuinţele. sau de responsabilitate şi iresponsabilitate. 5 / 2010 curente. 15). funcţia critică a inteligenţei şi conştiinţei). este reactualizat prompt şi este folosit în contexte diferite cu maximum de eficienţă. Creativity is nothing more than seeing and acting on new relationships. naivi. 5. numite eureme (gr. Indivizii creativi sunt o combinaţie de joacă şi disciplină. astfel încât acestea sunt transpuse în viaţă" (AndW. în situaţii variabile. producţia ideatică bogată este baza pentru selectarea ideii inovatoare). motivaţia. suprasaturaţia informaţională şi deficitul informaţional pot dăuna creativităţii. whether those are boundaries of technology. Cercetările recente stabilesc că structura creativă se bazează pe entităţi complexe. ambiţia. 15). interese etc. persoana creativă răspunde cu strategii variabile. Creativitatea nu înseamnă nimic altceva decât a vedea şi a acţiona pe baza a noi relaţii. norme sociale sau credinţe. Interesante sunt şi constatările formulate în procesul de definire a personalităţii creatoare: „1. - mesajul înţeles este conservat o durată mai mare de timp. social norms. or beliefs. nivel inconştient etc. knowledge. efortul intens şi de lungă durată. 250 . psihologică sau estetică - / "going beyond the current boundaries. Oamenii creativi par să găzduiască tendinţe opuse. * eurema critică (gândirea analitică. Fiind percepută drept „căutare a autonomiei radicale faţă de constrângerile responsabilităţii sociale" / "quest for a radical autonomy apart from the constraints of social responsibility" (McLD. structurile ierarhice menţin creativitatea individuală la un nivel la care aceasta nu este răsplătită. având o tendinţă spre androginie. 58-73). drept îndepărtare de normele şi valorile existente ale societăţii. Cele mai multe persoane creative dovedesc pasiune pentru munca lor. dacă anul 2009 a fost declarat „Anul european al creativităţii şi inovării". am considerat ca fiind mai interesantă şi mai productivă abordarea factorilor care blochează procesul creator / "creativity killers". umili şi mândri în acelaşi timp. Deschiderea şi sensibilitatea indivizilor creativi îi expune adesea la suferinţă. în mod remarcabil. 9. 10. dar şi la un grad înalt de delectare" (CziCre. într-o anume măsură. nr. Allows the mind to wander in any direction without restriction and permits the similarities among remote topics or concepts to emerge. procesul de instrucţie şi educaţie tinzând să „elimine" creativitatea din viaţa oamenilor (Sir Ken Robinson). Allows exploration of one's fantasy life and venturing into new avenues for growth. putând totuşi să fie şi extrem de obiective în legătură cu ea. Inactivity Daydreaming Free thinking State of readiness catch similarities 251 . 8. 5 / 2010 6. One must practice recognizing similarities and resemblances across to perceptual of cognitive domains. În vreme ce toate organizaţiile solicită cu ardoare soluţii creatoare. În general. Aloneness Being alone allows the person to make contact with the self and be open to new kinds of inspiration. 36). Dacă multiplele definiţii date creativităţii sunt arhicunoscute. Indivizii creativi nu se supun. creativitatea este frânată / descurajată. Periods of time are needed to focus on inner resources and to be removed from the constraints of routine activities. 7. Indivizii creativi sunt. oamenii creativi sunt consideraţi rebeli şi independenţi.Anuarul de martie. nonconformiste. dacă cerinţele oricărui demers instructiv-educativ includ dezideratul creativităţii. rigidităţii stereotipiei referitoare la rolul de gen.  actorii schimbării - organizaţii profesionale. reprezentanţi ai mediului economic). colaborare. private. căilor de atingere a obiectivelor. opinii diferite faţă de soluţiile educaţionale. minorităţilor. civile. Factorii care acţionează la nivel de departament:  climatul de muncă - absenţa colaborării între cadrele didactice. Creativity: The Magic Synthesis. Remembering & replaying past traumatic conflicts Alertness Discipline (S. logic. 5 / 2010 Gullibility A willingness to suspend judgment allows being open to possibilities without treating them as nonsense. a învăţământului privat.  strategiile schimbării - strategii legislative. A state of awareness that permits the person to grasp the relevance of seemingly insignificant similarities. asociaţii ale părinţilor. Conflict can be transformed into more stable creative products.  implementarea - transpunerea practică a soluţiilor. competiţie. A devotion to the techniques. datorită unei societăţi aflate în proces de transformare tehnologică şi pedagogică emergentă. persoanelor cu dizabilităţi). Arieti. and repetition that permit creative ideas to be achieved. 2.Anuarul de martie.  formularea strategiilor - analiza punctelor slabe ale instituţiilor de învăţământ în identificarea soluţiilor. de cooperare. programe educaţionale specifice adresate populaţiei defavorizate socioeconomic. asupra necesităţii schimbării programelor de învăţământ (implementarea învăţământului la distanţă. 3. 2001) sunt: 1. care urmăresc schimbarea conţinutului învăţământului (ONG. publice. nr. 1976) Factorii inhibatori ai inovaţiei în învăţământ (Bèchard. Factori care acţionează la nivelul mediului:  schimbare în general - în conţinuturi. oportunităţilor. 252 . strategiilor identificate. Factori care acţionează la nivelul instituţiei:  percepţia actorilor schimbării - percepţii negative asupra resurselor financiare alocate învăţământului / descentralizare. nu de substanţă. tehnici inovatoare de predare / învăţare / evaluare. 253 . 4.  dezinteres faţă de muncă - pasivitate.  activităţile profesorilor - asumarea riscului. în prea multe proiecte / programe pe care le abordează prin prisma succesului imediat / facil. am constatat. astfel încât elevii sunt implicaţi.  motivaţia profesională de natură extrinsecă. următoarele „reacţii adverse": schimbări prea dese ale cerinţelor psihopedagogice. predominarea 'emisferei stângi'. într-o 'vânătoare' de premii / recompense. numărul restrâns de teme / activităţi având un real scop creator. Factori care acţionează la nivel de clasă:  rezistenţă colectivului didactic la schimbare. Ca rezultat al experienţei pedagogice de peste trei decenii. simultan. colegialitatea 'constrânsă'. sprijinul financiar redus al partenerilor educaţionali şi tendinţa acestora de a promova 'interesele' personale / de grup. nr. 5 / 2010  rolul şefului de departament - atitudine indiferentă / formală faţă de cooperare. cultura organizaţională şcolară redusă la elemente formale. descurajarea eforturilor constructive. a gândirii abstracte. suprapunerea activităţilor. preferinţa pentru căile 'bătătorite'.Anuarul de martie. uneori contra cronometru. ignorarea disciplinarităţii / multidisciplinarităţii / pluridisciplinarităţii / transdisciplinarităţii. transformarea activităţilor creatoare în competiţie. dar sigure. cât priveşte factorii inhibitori menţionaţi anterior. modul stereotip de a privi personalitatea profesorului. astfel încât actul creator sare peste etapa 'incubaţiei'. superficialitate în detectarea potenţialului creator al elevilor.  absenţa unei culturi organizaţionale şcolare. asemenea oameni sunt greu de „condus" şi pot genera o stare de agitaţie / tensiune / conflict în organizaţie. „pionierii" pot pierde competiţia deoarece concurenţii de pe piaţă recurg la soluţia mai simplă - cea de copiere a noilor metode. în unele meserii şi situaţii se beneficiază de mai multă creativitate decât în altele (Mumford et al. având respect redus faţă de autoritate sau procedurile încetăţenite. cât şi crearea noului. loialitate scăzută faţă de organizaţiile pentru care lucrează. Cu toate acestea. Amabile et al. adesea. Shapero 1997. nr. cel din urmă tip de cultură şcolară fiind favorabil inovaţiei în învăţământ. Astfel. se disting patru tipuri de culturi şcolare: individualism fragmentat. cu necesitate.. and fields where creativity is far less needed than in others" (Shapero. 1996). organizational effectiveness and survival" (Woodman et al. ultimately. Costurile creativităţii sunt. 2000). viziune de perspectivă. afirmarea creativităţii: "a dramatic aspect of organizational change that may provide a key to understanding change phenomena and. rutinizantă. prea puţină răbdare pentru a construi consensul şi motivaţie scăzută faţă de stimulentele tradiţionale cum ar fi statutul social (Shapero. schimbarea organizaţională presupune. punând probleme managerilor (Stacey. Apud Perron şi Lessard. 1993). Oamenii creativi din organizaţii sunt nonconformişti şi glumeţi. and there are industries. tehnologie modernă. generând un conflict inerent între contextul organizaţional şi caracteristicile personale (Ford. 44). 1997. de asemenea. companies. încredere în ceilalţi (Amabile 1988. 1996).Anuarul de martie. există şi păreri conform cărora creativitatea ajută individul sau organizaţia să supravieţuiască în mediul său / "the fitness landscape" (Stacey. Actul creator se săvârşeşte. 1997. 1989. Cu certitudine. Deoarece creativitatea este o nevoie individuală şi socială. cadrul didactic inovator nu se teme de cooperare / colaborare / interdependenţă (Little. „colegialitate constrânsă" şi colaborarea ca mod de lucru cotidian (Hargeaves. procese. produse şi concepte -. 1996). adaptarea creativă naturală pare a fi singura posibilitate prin care 254 . 1993). Shalley et al. trecute cu vederea. 1990. Dacă. incluzând atât receptarea / consumul de nou. 1997). abordări îndrăzneţe. idem 1993). 1996). În funcţie de aceste atitudini. 5 / 2010 În permanentă competiţie cu evoluţia sistemului de învăţământ. investiţiile fiind redirecţionate spre marketing şi producţie. devine preferabil să se apeleze la un număr redus de oameni creativi: "Many can benefit from the creativity of a few. diseminarea ideilor / noului. În numeroase cazuri de creativitate. balcanizare. în condiţiile în care activitatea de bază este plictisitoare. în ansamblu. Anuarul de martie. deoarece necesită evoluţie în timp. conexiunilor. Referitor la formarea şi dezvoltarea personalităţii creative. creaţia în domeniul industriei este apanajul managerului. 255 . ideilor şi a informaţiilor. creativitatea nu este bine văzută. majoritatea oamenilor fiind frustraţi de eforturi de originalitate şi creativitate. Blocaje fizice:  absenţa abilităţilor. şefului din departamenul de cercetare. realizată de Sidney Shore): 1. putem aborda cinci tipuri de blocaje ale creativităţii / "creativity killers" / "creativity inhibitors"(detaliind clasificarea în trei tipuri de factori inhibitori. structurate în obstacole interne sau externe individului: formarea unor oameni conformişti / stereotipi. cărţile lecturate / recomandate. idei originale şi îndrăzneţe. Rogers). în familie şi în viaţa personală. chiar şi în societăţile avansate din punct de vedere ştiinţific şi tehnic se constată existenţa „prejudecăţilor" faţă de cultură şi educaţie. comportamentelor şi perspectivelor. limbajul. sunt 'toleraţi'. fiind 'ostracizată': îmbrăcămintea. coafura. sunt apreciaţi oameni erudiţi. ideile. Din nefericire. starea de confuzie. 5 / 2010 omul ţine pasul cu schimbarea caleidoscopică a lumii sale (C. care formulează ipoteze noi. mâncarea. restrângerea. 'derutarea' unui comportament creator vor avea efecte negative asupra dezvoltării personalităţii individului. sunt noncreative. Creativitatea este un proces. iar. nr. stilul personal dovedind astfel o puternică tendinţă spre conformitate şi stereotipie. învingerea unor obstacole. distracţiile din timpul liber ale oamenilor au caracter pasiv. conformişti. absenţa stresului 'pozitiv' / "eustress" (Antonovsky. oamenii creativi. Întârzierea. dezvoltări succesive. în domeniul ştiinţific. starea de încordare / stresul. uneori. absenţa diversităţii / bogăţiei informaţiilor.  mediul ambiant incomod. 2004). colegi. nerăbdare / graba în a accepta prima idee. bugete insuficiente. lipsa de încredere în sine / îndoiala de sine. oboseala. Penn et al. de a nu părea extravagant.  termenele-limită. privarea de timpul necesar creaţiei. teama de a risca să fii un „deschizător de drum". 5 / 2010 1987). comunicării. spaţiul privat. modele de mişcare.  presiunea grupului / modelului: dependenţa excesivă faţă de opiniile altora.  capacitatea slabă de a se destinde. întreruperile. interacţiunii dintre membrii organizaţiei: modele spaţiale.  resurse limitate / "paucity" (Runco. distanţele geografice prohibitive pentru expunerea produselor creativităţii artistice (Schrage. absenţa încurajărilor şi a susţinerii morale şi financiare. nesiguranţa psihologică. informaţiei. deschiderea. de a fi în minoritate.  securitate emoţională: dorinţa aproape patologică pentru aparenta securitate a „cunoscutului" / „evidentului". 1991).  absenţa iniţiativei.  precaritatea sau inadecvarea uneltelor / echipamentelor / tehnologiei.  neîncrederea faţă de superiori. 1973.  teama de schimbare. graba ducând la alegerea primei soluţii ivite (Guilford. colaboratori. foamea sau nutriţia dezechilibrată. permeabilitatea / transparenţa graniţelor.Anuarul de martie.  oprirea prematură la prima idee / soluţie. 1999. 2. absenţa curajului de 'a ataca deschis' o problemă. insecuritate financiară / subdezvoltare economică / statut economic care limitează accesul spre programe şi locuri care oferă exprimarea artistică. anxietatea produsă de diversitate. Hillier şi Penn. absenţa stării de linişte interioară ca rezultante ale unui spaţiu inadecvat gândirii divergente (Isaksen 1983). contactul vizual. spaţiul confesiv-protectiv (Allen 1977. nr. impropriu fluxului creaţiei. de a nu se face de râs. 256 .  sentimentul de incompetenţă / lipsa competenţei de a depune un efort susţinut pentru a desfăşura procesul de rezolvare a unei probleme de la identificarea ei până la soluţionare. de a lăsa timp incubaţiei să acţioneze. îmbătrânirea. zgomotul. 1967). Blocaje de tip emoţional (temeri endemice):  teama de a nu comite o greşeală.  frica de confruntare. 1995). dorinţa de apartenenţă.  nostalgia toxică / "toxic nostalgia" - viziuni grandioase sau hiperromantice asupra trecutului. 249) care are ca scop: "to attract creative people.  absenţa bucuriei de a crea.  conflictul de valori şi lipsa cadrelor de referinţă.  insuficienta urbanizare / nerespectarea simultană a celor 3 T: "Technology.  competiţia / tendinţa de a privi creaţia drept competiţie. „valori înrădăcinate" / "deeply held values". alocarea spaţiilor şi resurselor pe criterii de senioriat. absenţa receptivităţii faţă de nou. generate innovation and stimulate economic growth".  negativismul / scepticismul. Talent. ca şi la idei noi. Tolerance" (Florida.  exagerarea / necunoaşterea diferenţelor culturale. exaltarea excesivă faţă de spiritul grupului. conformismul. Lateral Thinking - Looking for Wider Solutions Vertical Thinking Lateral Thinking Chooses Changes Looks for what is right Looks for what is different One thing must follow directly Makes deliberate jumps from another Concentrates on relevance Welcomes chance intrusions Moves in the most likely Explores the least likely directions directions 3. 257 . tradiţii / convenţii socio-culturale / intoleranţă / suspiciune şi dezaprobare faţă de oamenii cu idei sau comportamente neobişnuite. tipare culturale. 2004. centralizare. condiţionarea. motivaţia insuficientă sau inadecvată. gender or age mindsets". de gen sau vârstă / "cultural. gelozia. îngrijorarea permanentă în legătură cu îndeplinirea sarcinii.Anuarul de martie. existenţa sistemului de reguli.  prejudecăţi.  agresivitatea. îngâmfarea. nr. dereglarea funcţiei manageriale de echilibrare a activităţilor de creativitate şi control.  „conformism" la idei vechi. Blocaje de ordin sociocultural / societale:  dorinţa de a se conforma modelelor sociale. 5 / 2010  descurajare rapidă.  structura birocratică: ierarhie. dirijate. 5 / 2010  tendinţa de a reacţiona conform principiului „totul sau nimic". 5.Anuarul de martie.  incapacitatea de a utiliza toate sensurile cere ne pun în contact cu mediul.  prezentarea prematură a pseudosoluţiilor la probleme care nu au fost încă definite. Blocaje de ordin perceptiv:  incapacitatea de a se interoga asupra evidentului. dar şi de derula / a prevedea. nr. non-integrarea frustrărilor.  miopia funcţională / "functional myopia": ignorarea perspectivei de ansamblu. de a releva.  punerea pe primul plan a factorilor practici / economici în luarea deciziilor.  dificultatea de a destructura o problemă în elemente care pot fi manipulate.  bariere referitoare la relaţia individ-grup: lipsa comunicării.  aşteptări nerealiste. restricţionarea libertăţii / controlul excesiv.  necunoaşterea de sine. marginalizarea.  dificultatea de a defini o problemă / declinarea capacităţii. Blocaje de ordin metodologic:  rigiditatea tiparelor / algoritmilor îngustează gândirea divergentă / asociativă / creativă în favoarea obţinerii unui rezultat imediat (blocarea gândirii divergente prin interdicţia "don't colour outside the lines").  subiectivitatea şi nerealismul. dependenţa. izolarea.  incapacitatea de a reconcilia contrariile. atrăgând repetarea vechii metode de rezolvare. refuzul de a sesiza. 258 . în zona imaginarului. dar şi de a percepe ambiguitatea. apatia / neimplicarea.  incapacitatea de a distinge între cauză şi efect. egocentrismul / atitudini individualiste.  absenţa motivaţiei.  sentimentul că tendinţa de a te îndoi sistematic este un inconvenient social.  încredere exagerată în statistici şi în experienţa trecută. a activităţilor pe termen lung. lipsa autenticităţii. etapele rezolvării. ceea ce reduce timpul pentru a avea un număr suficient de idei. 4. pasivitatea excesivă.  dificultatea de a diferenţia între fapte şi probleme. „atractivitatea" redusă a activităţii. gradul de compatibilitate interpersonală este foarte redus. Osborn).  absenţa feedbackului. 5 / 2010  fixitatea funcţională / "functional fixity": rutină în folosirea obiectelor (doar în scopul pentru care au fost create). nr.  rezistenţa de schimbare. absenţa autonomiei. lenea. stilul de conducere al echipei este predominant autocratic şi birocratic.  blocaje în cadrul echipei: frecvenţa semnificativ mai mare a interacţiunilor nonprofesionale faţă de cele profesionale. evaluare excesivă.  focalizarea educaţiei pe transferul de cunoştinţe perisabile.  programa şcolară. excesul de recompense şi absenţa recompenselor.  neîncrederea în fantezie şi preţuirea exagerată a gândirii logice. stereotipii de gândire şi limbaj. 259 . clişee. asumarea riscului.  amânarea acţiunii.  critica permanentă şi critica prematură - blocarea fluxului de idei atunci când ne concentrăm asupra soluţionării unei probleme complexe şi discutăm imediat cu cineva ideea nouă (Al.Anuarul de martie. adunările de lucru nu sunt pregătite din timp. 18) .  hiperspecializarea. hiperanaliza. deşi ele ar putea oferi şi alte utilizări. de inexistenţa „ramificărilor" / soluţiilor multiple / alternativelor. cunoaşterea parţială a metodelor şi procedeelor de gândire divergentă (euristice) şi a celor de imaginare. gradul de integrare socioafectivă într-un grup depinde de poziţia ierarhică a persoanei. plafonarea. dublată de inflexibilitate.  slaba capacitate de a transforma sau modifica ideile. slabă activare a atitudinilor creative (spontaneitatea. gamă îngustă de interese şi preocupări.  utilizarea nesistematică şi insuficienta cunoaştere a metodelor de gândire logică. recompensarea şi promovarea oamenilor creativi se fac după criterii formal-administrative.  recurgerea la platitudini. în detrimentul creativităţii eterne (StCoLea. absenţa unui plan de acţiune viabil. definirea şi prezentarea problemelor se face în termeni tradiţionali.  dezordinea gândurilor şi a sentimentelor (Ebersole & Hess. 1998). independenţă de gândire şi acţiune).  dificultatea de a schimba modelul de gândire / perspectiva unică. 5. Call lots of meetings. 5 / 2010  „10 moduri de a ucide creativitatea" / "10 Ways To Murder Creativity": 1. 5. 9. Put barriers up between departments.Anuarul de martie. încurajarea asumării 260 .com). Get employees to fill in time sheets. "Emphasizing bureaucratic structures and attitudes. 10. asigurarea 'libertăţii de a greşi'. Tightly controlling systems that eliminate the slack necessary for unofficial initiatives. shortened deadlines and tightened cost restraints. promovarea unei culturi care apreciază experimentul creator. Enforcing strict penalties for failure. 11. 7.questia. asigurarea resurselor pentru noile iniţiative. Ensure that highly qualified people do mundane work for long periods. 9. încurajarea atitudinilor experimentale. Suppressing people who attempt to be creative. Run daily checks on progress of everyone's work. 3. 8. 2. nr. 4. garantarea faptului că noile idei nu vor fi 'ucise în faşă'. 6. 8. 3.  Norme / comportamente care suprimă creativitatea organizaţională: 1. 7. Requiring that decisions must always be made based on organizational tradition and culture. except when announcing increased targets. 2. Buy lots of computers" (http://www. Omitting rewards for success. Don't speak personally to employees. Cultivarea creativităţii organizaţionale rămâne un imperativ realizabil prin: descentralizare. înlăturarea birocraţiei / preferenţialităţii din procesul de alocarea resurselor. Promoting values that inhibit risk taking and questioning. 10. Continually stressing the importance of standard operating procedures. 4. Watching creative activity closely. 6. "Ask for a 200-page document to justify every new idea. Place the biggest emphasis on the budget. Always pretend to know more than everybody around you. Blocking the flow of ideas with poor internal communication systems. 63). Emphasizing tight deadlines" (KaMc. asigurarea recompenselor ne/financiare în cazul succesului. Without such risk-taking. utilizarea laboratoarelor şi atelierelor bine dotate. many of today's leading businesses will be tomorrow's failures" (GryCa. disparate. metoda CPS / "creative problem solving" (Osborn-Parnes).Anuarul de martie. realizarea unor relaţii democratice. analiza metaforică. unpredictable force that often feels like chaos is the same creative energy that can provide continuous success and organizational renewal. nr. invigorating. gândirea laterală (Edward de Bono). 261 . participarea la cercuri tehnico-ştiinţifice şi literar-artistice conduse de profesori creativi. starea de „turbulenţă pozitivă" / "positive turbulence" poate constitui un stimulent al creativităţii: "The energizing. dar şi a profesorilor. diagrama "why-why". vizitele didactice. eliberarea procesului creator de 'supraveghere' şi 'evaluare'. tehnica ideilor / "idea engineering". without embracing uncertainty. excursiile. pot fi uşor depăşite prin folosirea metodelor active: brainstorming. minimalizarea interferenţei aspectelor administrative cu noile iniţiative şi idei. În concluzie. 5 / 2010 riscului şi 'contestării'. aceste bariere în faţa creativităţii elevilor. 102). În mod paradoxal. flexibilizarea termenelor (KaMc). the creatures of the commonplace. 5 / 2010 sinectica (W. Creativity gives hope that there can be a worthwhile idea. J. harta gândurilor / "mind or subject mapping"." (Julia Cameron) "Be daring. Creativity makes life more fun and more interesting. The creative mind plays with the objects it loves. blocks are an unnatural thwarting of a process at once as normal and as miraculous as the blossoming of a flower at the end of a slender green stem. as if it were a miracle if anybody created anything." (Donald Norman) "The mind uses its faculty for creativity only when experience forces it to do so." (Pablo Picasso) "Creativity is inventing. psychoanalytic admonitions." (E. be impractical. transform a yellow spot into the sun. Creativity gives the possibility of some sort of achievement to everyone. matricea descoperirilor." (Carl Jung) "Creativity - like human life itself - begins in darkness. then perhaps you create yourself." (Henri Poincare) * * * * * * * * * * * 262 . experimenting. Gordon). taking risks. the slaves of the ordinary. making mistakes. be anything that will assert integrity of purpose and imaginative vision against the play-it-safers." (Mary Lou Cook) "To exist is to change. but although being laid back and relax can also lead to creativity." (Albert Rothenberg) "The key question isn't 'What fosters creativity?' But it is why in God's name isn't everyone creative? Where was the human potential lost? How was it crippled? I think therefore a good question might be not why do people create? But why do people not create or innovate? We have got to abandon that sense of amazement in the face of creativity." (Abraham Maslow) "Creativity is sensing the potentialities of a child - and then helping that child attain them." (Edward de Bono) "There are painters who transform the sun to a yellow spot. gândirea direcţionată spre emisfera dreaptă (IoDe) etc.Anuarul de martie. and having fun. to change is to mature. be different. value judgments. to mature is to go on creating oneself endlessly." (Henri L Bergson) "But." (Sir Cecil Beaton) "Creativity is a great motivator because it makes people interested in what they are doing. Paul Torrance) "The creation of something new is not accomplished by the intellect but by the play instinct acting from inner necessity. breaking rules. J. if you have nothing at all to create. but there are others who with the help of their art and their intelligence. CREATIVITY QUOTES * * * "Creativity is our true nature. one can always get the students to relax and be happy - entertained. mostly it means that nothing much gets done." (Carl Gustav Jung) "Sure. nr. growing. confused definitions." (Julia Cameron) "The problem of creativity is beset with mysticism. and the crushing weight of philosophical speculation dating from ancient times. S." (Albert Einstein) "There's room for everybody on the planet to be creative and conscious if you are your own person. Perhaps one of the greatest crimes adults commit against a child's creativit y is robbing the child of such time. or better." ( Al Gore) "Creativity arises out of the tension between spontaneity and limitations. that's creative. Jampolsky) "Rule of art: Can't kills creativity! (Nadine Gordimer) "Creativity is discontent translated into arts." (Donatella Versace) "The imagination imitates. to be born everyday. 63) "Making the simple complicated is commonplace. Eliot) "Anxiety is part of creativity. making the complicated simple.) "Anxiety is the hand maiden of creativity. The Creative Spirit. to accept conflict and tension. Kennedy) "Our dreams are firsthand creations." (Carl Sagan) "The problems of the world cannot possibly be solved by skeptics or cynics whose horizons are limited by the obvious realities." (T." (Erich Fromm) "Creativity is merely a plus name for regular activity." (Goleman." (John F. the latter (like the river banks) forcing the spontaneity into the various forms which are essential to the work of art or poem. then there is isn't. We need men who can dream of things that never were.Anuarul de martie. the crucial element in cultivating it is time: open-ended time for the child to savor and explore a particular activity or material to make it her own." (Martin Luther King Jr. Kaufman and Ray. 1992." (Oscar Wilde) "The things we fear most in organizations - fluctuations." (Eric Hoffer) "Creativity comes from a conflict of ideas." (Margaret J." (Debbie Allen) "A truly creative person rids him or herself of all self-imposed limitations." (John Updike) "Trying to force creativity is never good. rather than residues of waking life." (Sarah McLachlan) "It is the tension between creativity and skepticism that has produced the stunning and unexpected findings of science. to feel a sense of self." (Noam Chomsky) "Feeling and longing are the motive forces behind all human endeavour and human creations. Wheatley) "Human salvation lies in the hands of the creatively maladjusted. 5 / 2010 * "If intrinsic motivation is one key to a child's creativity. to concentrate. Any activity becomes creative when the doer cares about doing it right." (Rollo May) "But out of limitations comes creativity. disturbances. imbalances - are the primary sources of creativity." (Charles Mingus) "Discovery is the ability to be puzzled by simple things. the need to get something out. we partake of the power of the Spirit. It is the critical spirit that creates. the infinite Godhead that creates the cosmos. If you're trying to be like somebody else. at least while dreaming. the need to be rid of something or to get in touch with something within." (David Duchovny) * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * 263 ." (Gerald G." (Tori Amos) "Conditions for creativity are to be puzzled. awesomely simple. nr. We have the capacity for infinite creativity. nr." (Maxwell Maltz) "Teaching is not the filling of a pail but the lighting of a fire. We need men who can dream of things that never were." (Albert Einstein) * * * * * * * * 264 . Murray Abraham) "Creativity is piercing the mundane to find the marvellous. Yeats) "One of the greatest pains to human nature is the pain of a new idea." (Edmund Burke) "Imagination is the highest kite one can fly." (Sylvia Plath) "Imagination is the beginning of creation. Kettering) "Every great advance in science has i ssued from a new audacity of imagination. creativity is the art of the impossible." (W." (Lauren Bacall) "The opportunities of man are limited only by his imagination." (Albert Einstein) "There are no days in life so memorable as those which vibrated to some stroke of the imagination. and the imagination to improvise. directed and controlled by boredom. I absolutely believe that." (Ben Okri) "I think creativity is spiritual." (Saul Steinberg) "Emptiness is a symptom that you are not living creatively. B. if the solution is not beautiful." (Japanese proverb) "The world is but a canvas to the imagination." (Pablo Picasso) "And by the way." (Walter Bagehot) "An essential aspect of creativity is not being afraid to fail. but none when they are under the influence of imagination. I only think about how to solve the problem. Avoiding boredom is one of our most important purposes. You imagine what you desire." (Edwin Land) "Politics is the art of the possible. Kennedy) "Imagination is more important than knowledge.Anuarul de martie." (Charles F." (J. We have created a society that honours the servant and has forgotten the gift." (Ralph Waldo Emerson) "An idea is salvation by imagination." (John F." (Bill Moyers) "When I am working on a problem I never think about beauty. Dewey) "The intuitive mind is a sacred gift and the rational mind is a faithful servant." (Frank Lloyd Wright) "Everything you can imagine is real. everything in life is writable about if you have the outgoing guts to do it." (George Bernard Shaw) "There is nothing that cannot be achieved by firm imagination. or you are not using your talents and efforts in a striving toward an important goal. I know it is wrong. You either have not goal that is important enough to you." (F." (Henry David Thoreau) "There is a boundary to men's passions when they act from feelings. 5 / 2010 * * * * * * * * * * * * * * * "The life of the creative man is lead. But so few have imagination that there are ten thousand fiddlers to one composer. But when I have finished. you will what you imagine and at last you create what you will. The worst enemy to creativity is self-doubt." (Buckminster Fuller) "The problems of the world cannot possibly be solved by skeptics or cynics whose horizons are limited by the obvious realities. " (Franklin D." (Nicolae Titulescu) "It is better to have enough ideas for some of them to be wrong. How to develop student creativity) "Creativity is a natural extension of our enthusiasm. Consistency is the last refuge of the unimaginative." (Nikolai Berdyaev.Anuarul de martie. It's self-conscious." (Albert Einstein) „Elanul creator nu cunoaşte piedici. just as soon as you have a new idea." (Henri Matisse) "It takes courage to be creative. Tell them what to do and they will surprise you with their ingenuity. Trust your instincts. And never hope more than you work. Roosevelt) "We know where most of the creativity." (Jack Welch) "The creation of something new is not accomplished by the intellect but by the play instinct acting from inner necessity." (Earl Nightingale) "Only he who is free. Thinking is the enemy of creativity." (William Pollard) "Creativity comes from trust. Art is knowing which ones to keep." (Robert J. It is the critical spirit that creates." (Nietzsche) * * * * * * * * 265 . and anything self-conscious is lousy." (Carl Jung) "Don't think." (Rita Mae Brown) "Creativity is the sudden cessation of stupidity. the innovation. That. nr." (Frank Capra) "The most powerful way to develop creativity in your students is to be a role model. 5 / 2010 * * * * * * * * * * * * * * * * "I think that only daring speculation can lead us further and not accumulation of facts. A." (Edward de Bono) "The best way to have a good idea is to have lots of ideas. Paul Torrance) "Creativity is allowing yourself to make mistakes. Those who initiate change will have a better opportunity to manage the change that is inevitable." (A." (Oscar Wilde) "Creativity requires the courage to let go of certainties. creates." (Linus Pauling) "Mystery is at the heart of creativity. 1916) "One of the advantages of being disorderly is that one is constantly making exciting discoveries. and surprise. (Erich Fromm) "A hunch is creativity trying to tell you something." (Julia Cameron) "Never tell people how to do things.) "Happiness is not in the mere possession of money. but when you show them." (E. Children develop creativity not when you tell them to. it lies in the joy of achievement. Jr. The Meaning of the Creative Act." (Ray Bradbury) "The imagination imitates. you're in the minority of one. the stuff that drives productivity lies - in the minds of those closest to the work. creativity. You simply must do things." (General George Smith Patton. in the thrill of creative effort." (Scott Adams. than to be always right by having no ideas at all. Milne) "You need chaos in your soul to give birth to a dancing star. The creative mind plays with the objects it loves. The Dilbert Principle) "Without change there is no innovation." (Erich Fromm) "Creativity takes courage. You can't try to do things. Sternberg. or incentive for improvement. that possesses the power to sterilize and is always the first handicap to any creative functioning." (William James) "Every act of creation is first of all an act of destruction. we must be able to look afresh at what we normally take for granted. Innovation is doing new things. Helmut Jahn) "The chief enemy of creativity is 'good' sense. then there is no hope for it." (Salvador Dalí) "We need creativity in order to break free from the temporary structures that have been set up by a particular sequence of experience." (Albert Einstein) "An invasion of armies can be resisted. and good taste alone. but it also allows the opportunity for creativity and growth." (Roy Radbury) "The man with a new idea is a crank until the idea succeeds." (Tom Barrett) "If at first the idea is not absurd." (Albert Einstein) "To think creatively. and we would be forever repeating the same patterns. 5 / 2010 * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * "Chaos in the world brings uneasiness." (Theodore Levitt) "Creativity is the ability to see relationships where none exist." (Michael Vance) "Creativity is the power to connect the seemingly unconnected. there would be no progress." (Edward de Bono) "There is no doubt that creativity is the most important human resource of all. that possesses the power to sterilize and is always the first handicap to any creative functioning.Anuarul de martie. You simply must do things." (Salvador Dalí) "The more you reason." (Epictetus) "You can never solve a problem on the level on which it was created." (Edward de Bono) "Creativity involves breaking out of established patterns in order to look at things in a different way. Without creativity. and good taste alone." (George Keller) "Innovation is the creation of the new or the re-arranging of the old in a new way. consists largely of re-arranging what we know in order to find out what we do not know." (Thomas Disch) "Creativity has more to do with the elimination of the inessential than with inventing something new." (William Plomer) "Creativity is thinking up new things." (Mark Twain) "It is good taste." (Dale Carnegie) "One very important aspect of motivation is the willingness to stop and to look at things that no one else has bothered to 266 ." (Edward de Bono) "The successful man will profit from his mistakes and try again in a different way. the less you create. and anything self-conscious is lousy." (Raymond Chandler) "Don't think. it has been said." (Herbie Hancock." (Pablo Picasso) "Creativity. but not an idea whose time has come." (George Kneller) "Genius means little more than the faculty of perceiving in an unhabitual way. Thinking is the enemy of creativity." (Pablo Picasso) "It is good taste. You can't try to do things. It's self-conscious. nr." (Victor Hugo) "No great thing is created suddenly. it is one of the greatest sources of enjoyment.Anuarul de martie. If you are unhappy with anything... whatever is bringing you down. get rid of it. McGill) "Odd how the creative power at once brings the whole universe to order." (David Rockefeller) "Creativity is the ability to introduce order into the randomness of nature. The more you use the more you have. " (Edward de Bono) "Genius means little more than the faculty of perceiving in an unhabitual way." (James Russell Lowell) "Creative minds have always been known to survive any kind of bad training." (Brian Aldiss) "Sometimes you've got to let everything go - purge yourself. Darwin and Freud are the three most crashing bores of the Western World." (Ross Perot) "You cannot teach creativity - how to become a good writer. The man who walks alone is likely to find himself in places no one has ever been." (Mario Vargas Llosa) "Creativity is not the finding of a thing." (Steve Jobs) "The man who follows the crowd will usually get no further than the crowd. Because you'll find that when you're free." (Dee Hock) "Politics is the art of the possible. McAlindon) "Innovation distinguishes between a leader and a follower. your true self comes out. your true creativity. To me." (Eric Hoffer) "You cannot use up creativity." (William Golding) "Clean out a corner of your mind and creativity will instantly fill it." (Ben Okri) "True creativity often starts where language ends. Simplistic popularization of their ideas has thrust our world into a mental straitjacket from which we can only escape by the most anarchic violence. nr. creativity is the art of the impossible. 5 / 2010 look at. but the making something out of it after it is found." (William James) "Whatever creativity is." (Arthur Koestler) "Written reports stifle creativity." (Bryant H." (Viginia Woolf) "I think of art as the highest level of creativity. But you can help a young writer discover within himself what kind of writer he would like to be." (Harold R." (Maya Angelou) "The world leaders in innovation and creativity will also be world leaders in everything else." (Anna Freud) "Creativity is the greatest expression of liberty. This simple process of focusing on things that are normally taken for granted is a powerful source of creativity." (Tina Turner) "Marx. it is in part a solution to a problem." (Alan Ashley-Pitt) "To be creative means to become profoundly individualized thus separating one's self from the crowd." (Paul Palnik) * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * 267 . 41 (siglă: AndW). G. Cucoş. Amabile. John S. Teresa M.. B. Kaufman. No..5. David Henry. M. Routledge. 1992. Understanding Creativity: The Interplay of Biological.. Mihaly. 1996. Psihologie şcolară. Csikszentmihalyi. pp. A. 39. Teresa M. inventive and discoverers. Editura All. Psihopedagogie. Encyclopedia of Creativity. Achievement and Motivation: A Social Developmental Perspective. et al. Bontaş. Ronald A. Creativity: The Magic Synthesis. Boggiano. 1994. Dacey. S. Praeger Publishers. T. Harper Collins.. Iacob. 39-58. pp. Silvano." (Benjamin Disraeli) Bibliografie Amabile. Boden. Teresa. 1970. (eds. Vol." (Jean Piaget) "Creativity comes from looking for the unexpected and stepping outside your own experience. Barriers to Creativity and Creative Attitudes. 1998. James C. 1996. Dumitriu. Sept-Oct. Anderson. 6:4 (1992). Ioan. Mihaly. Bucureşti. Iaşi. we are creators of circumstance. New York. Fall 1997. M. (Eds). Amabile. 2001. 2004. 268 . Feldman. Teste de creativitate. New York." (Masaru Ibuka) "We are not creatures of circumstance. San Francisco. M. în Academy of Management Journal. Tratat de pedagogie. Social and Psychological Factors. Creativity: Flow and the Psychology of Discovery and Invention.. 2004. Iaşi. 1996 (siglă: CziCre). Amabile. Edward. Dincă. Howard. Joseph V.R. Academy of Management Executive.. C. pp. 1. Gardner. Weirder than Fiction: The Reality and Myths of Creativity. în Runco. nr. Jossey-Bass. Assessing the Work Environment for Creativity. în Harvard Business Review. Lennon.Anuarul de martie. Cambridge University Press. 5 / 2010 * * * * "Our current obsession with creativity is the result of our continued striving for immortality in an era when most people no longer believe in an after-life. 77-87. 2010. Editura Polirom. Lateral Thinking: Creativity Step by Step." (Arianna Huffington) "The principle goal of education is to create men who are capable of doing new things. Margareta. Pedagogie. New York.. în California Management Review.). 5474... în Pittman. Hennessey. Vol. Davis. Vol. Dumitriu... de Bono. 2005. The Motivation for Creativity in Children. pp. Changing the World: A Framework for the Study of Creativity.). Arieti. pp. Basic Book. 1998.A. 1154-1184. Gh.. 1999. & Pritzker. C. The Creative Mind: Myths And Mechanisms. A. (Eds. Editura Didactică şi Pedagogică. HarperCollins. A. How to Kill Creativity. 1. Nurturing Creativity in the Classroom. London Academic Press. 1998. not simply of repeating what other generations have done - men who are creative... New York. Editura Polirom. New York. 40. 1976 Beghetto. Luminiţa. Kathleen H. Editura Paideia. Andrei. T. Cosmovici. 2001. Cambridge University Press. Czikszentmihalyi.165-174. Motivating Creativity in Organizations: On Doing what You Love and Loving what You Do (Creativity in Management). Kirton. Bucureşti. J.. 1982. Heerwagen. 2002/2003. National Education Association. T. 1998. Group Creativity. Noi orizonturi. 5 / 2010 Florida. 2000 (siglă: IoDe). Mind and Brain: A Cognitive Approach to Creativity. 7-17.au. International Handbook of Creativity. Judith H. New York. Paul. Kaufman. Miron. Didactica modernă. Riverhead Trade. & Pritzker. 1978. H. Creative Education Foundation Press.. Editura Sigma. Ohio Psychology Press.. The Nature of Human Intelligence.). 1. Roco. în Fortune. Goleman... John J. February 2009.Anuarul de martie. Creativity and Learning.C. ed. London and New York. Macmillan.R. The Farther Reaches of Human Nature. Routledge. 2006. Radu. 2004. Howard. H. New York. Ray. Community and Everyday Life. 2006.. New York. Daniel H.. Rawlinson. Basic Books. Understanding Those Who Create. 1992/1993. Gândire creativă şi brainstorming. Basic Books. http://www. în Runco. nr. Howard. Academic Press. Mumford. June 23. New York. Parnes... 1999 (siglă: McLD). Robert J. R. D. Adriana van. Guilford. Cambridge University Press. The Rise of the Creative Class: And How It's Tran sforming Work. London.. Robert. Kao. Nijstad. Hollanders. McGraw-Hill.. 1992. 1997 (siglă: HaKill). Gardner. Arthur. Michael (rev. Pink. Creativity. 31. Kaufman. Michael L. R. B.mil/au/awc/awcgate/doe/benchmark/ch15. New York.). Sourcebook for Creative Problem Solving. Design. Editura Didactică şi Pedagogică. 1992.A.. A Whole New Mind: Why Right-Brainers Will Rule the Future. Gary. Adaptors and Innovators: Styles of Creativity and Problem Solving. Managing Creativity. 5. Vol. Geoffrey. Huberman. J. Epstein. Ionescu. Paulus P.. Encyclopedia of Creativity. 2003.. (eds. Daniel. Maslow A. Beth A.. The Act of Creation. S. 1967. 1991 (siglă: KaMc). Art. Hennessey. Inteligenţe multiple. Bucureşti. Gryskiewicz. 1989. No. Amabile. J. 2000 (siglă: GryCa). McLaren. James C. Cashing In on Creativity at Work.A. 1997. Hamel. Washington. Michael D. Cluj-Napoca. Koestler.. Editura Codecs.. Penguin Group.. 33. Cluj-Napoca. în Journal of Creative Behavior. The Creative Spirit. în Psychology Today. Prentice-Hall.B. pp. New York. Personality. Creativity and Innovation: A Scoreboard Approach. 269 . 1982. Miron. Englewood Cliffs. Dayton. McGraw-Hill.af. NJ. 1971. Deborah. Sternberg. Reiter-Palmon. Mihaela. Oxford University Press. 2005.P. Ionescu.. Ohio.).. Demersuri creative în predare şi învăţare. 2005/2006. J. Dark Side of Creativity. Stanley S. Viking Press. Universitatea Bucureşti. Editura Presa Universitară Clujeană. Whetzel. Vo. 1987. (Eds. M. New York. Cruysen. Guilford. J. Leisure. 1975. Killer Strategies That Make Shareholders Rich.pdf. No. (Eds. New York. New York. Editura Dacia. Metode şi tehnici de stimulare a creativităţii. A. Thinking Creatively at Work: Organizational Influences on Creative Problem Solving.). P. Ioan. S. Piirto. Roni. Gardner. Cum se produce schimbarea în educaţie: contribuţii la studiul inovaţiei. P. M. Griffin. On Creativity. M. 657687. Elsevier. Iaşi. Creativity. Elena L. The Torrance Tests of Creative Thinking-Norms.A.citatecelebre. Sawyer. Louis T.. R. 1988. R. Stacey. Arthur L.mil/au/awc/awcgate/doe/benchmark/ch15. San Francisco.af. Richard W. Grigorenko. Towards an Understanding of Creativity and its Measurements.brainyquote. Innovation Systems Group.. Torrance.ro http://www. Iaşi. Editura Polirom. 2. Creativitate şi inteligenţa emoţională. Strickland. Sternberg. Vol. Creativity. Jonathan.edu/ezent/imdt. Oxford University Press. Theories and Themes.). Robert J.intelepciune.com http://www.. Robert J. Runco M. A.. nr.W. Tumin. 2008. Runco. Ediţia a II-a. New York. 1997.pdf http://www.com http://www. 2001.. Sawyer.. The Nature of Creativity: Contemporary Psychological Perspectives. în Annual Review of Psychology. European Commission. Robert J. Parnes and H. 1993. P. 1999 (siglă: SterHC). Applied Intelligence. 5 / 2010 Roco.. James C. 2008 (siglă: VillOn). 2007. în Academy of Management Review.. NY. Wheatley. Sternberg.. Toward a Theory of Organizational Creativity. http://www. Personnel Press. 1992.questia. Amsterdam. K.uwsp. Envisioning Process as Content: Toward a Renaissance Curriculum.. Cambridge University Press. în S. Leadership and the New Science. Creativity Unbound: An Introduction to Creative Problem Solving. Iaşi.org http://www. Blair. Technical Manual Research Edition. Handbook of Creativity. Vol.wisdomquotes. pp. Complexity and Creativity in Organizations.. 105-113. No. 1996. New York. Kaufman. Ralph D.. New York. Stacey. J.18. Melvin.com 270 .Anuarul de martie. Firestien. (Ed. New York. New York. New York. Alison G. A Source Book for Creative Thinking. Princeton.htm http://www. Liebman. (Ed. Obstacles to Creativity. Ernesto. Williamsville.com http://cas. Ralph D. Research. San Francisco. New York. The Concept of Creativity: Prospects and Paradigms. F. Robert J.htm http://www. Learning Creative Process: A Basic Life Skill (siglă: StCoLea). Manual de creativitate. Sternberg. Coulson. Managing the Unknowable: Strategic Boundaries Between Order and Chaos in Organizations. Cambridge University Press..umkc. and Miller. Lubart. 1992. 2004. 293-321. pp.about. Harding (Eds. San Francisco.edu/casww/sa/Creativity. Development and Practice.thinkexist. Margaret J.edu http://www.newworldencyclopedia. 2006. Roger.. 2005. pp. Vehar.quotations. Robert J. Todd I.au.washington.. Parnes.. BerrettKoehler Publishers. 1966. Sternberg. John E. Rosemaire M. Editura Polirom.. Berrett-Koehler. Prefaţă de Carmen Creţu. Villalba.. în SterHC. Editura Polirom.). 2004. Cambridge University Press. în Costa. Jossey-Bass. Sternberg. 1994. 55. Explaining Creativity: The Science of Human Innovation.com http://www. New Jersey. Mihaela. 1962.. Sage Publications.). E.eu http://faculty.. Traducere de Irina Mihăilescu şi Dana Ligia Ilin. Inc. pp.. Woodman. 3-15. nr. perceptive. problem solving and value enhancing through proactive actions. the physical. societal. methodological inhibitors which largely prejudice individual performance and organisational functioning and effectiveness. both in thought and practice.htm The Blocks to Didactic Creativity (Abstract) Having the status of a concept which displays a curricular dimension.edu/education/lwilson/creativ/flow2. 5 / 2010 http://www. a pedagogical dimension as well as an organisational dimension. our main concern has been to investigate the blocks to creativity.uwsp.Anuarul de martie. emotional. i. our study is meant to activate creativity drivers. 271 . creativity means transgressing limitations. Since creativity is associated with originality.e. Written from the perspective of the innovative teacher. establishing new combinations in seemingly impossible contexts. being also related to "semiotic literacy". and making media products" (WorSi). i. 1996). the term being interchangeable with the concepts of "media education". visual. Globalisation. "media study". linguistic. spacial. Master în Jurnalism Stereotyped Identity and Media Literacy "Intelligence is programmed to engender dissimilarities. Besides becoming acquainted with signs / icons and codes.e.Anuarul de martie. has engendered a new concept - "multiliteracies" - which implies the teaching / the acquiring of representations of meaning. images and sounds. evaluate and create text. today's students should become aware of the impact semiotics has upon all spheres of life / popular culture. "Media literacy is an expanded conceptualization of literacy" (wiki) which involves the changes in communication due to the new multimedia technology and the social / cultural conditions. nr. Nowadays. all forms of media. including immigration and the growing privatisation of information. alongside producing / communicating meaning. 5 / 2010 Prof. or any combination of these elements. being literate means being able to "decode. In 272 . GABRIELA PACHIA. "information literacy". and with. interpreting / analyzing. students should develop their critical thinking. "critical-mindedness". gestural." Francesco Alberoni Due to the distressing ever-increasing number of signs in our modern / postmodern world. "Media literacy is the skill of experiencing. evaluate and write through. understand. audio. read. and multimodal (The New London Group. so as to properly decode the variegated messages sent through multimodal ways of communication. "collaborative group-focused learning". commercial media culture. students gain awareness of the real and virtual worlds and identities continuously enforced upon them. "topicality and opportunism". and people's worldviews. "fostering critical autonomy". Deconstructivism plays an important part in a world of constructed messages which assume the identity of natural ones. technologies. By the active and critical consumption of the media. fostering the development of more open and democratic pedagogues. we derive confirmation from a Chinese proverb: "One who asks a question is a fool for five minutes. misrepresentation / manipulation. "encouraging students to take more responsibility for and control over their own learning". 9). As an inquiry-based instructional model. "the principle of continuous change" (Mas18). blending "practical criticism with critical practice. social and consumer behaviours. to engage in joint planning of the syllabus.Anuarul de martie. critical engagement - capable of challenging the traditions and structures of a privatized. and to take longer-term perspectives on their own learning" (Mas18). Media literacy consists of "examining the techniques. 22). literate individuals must possess media literacy as well as print literacy. media literacy facilitates understanding of the strengths and limitations of each medium. 5 / 2010 other words. meant to shape attitudes. "a holistic process". and recognizing the role audiences play in making meaning from those messages" (SheW. ideological power. the new "information-poor" classes might soon discover their inability to embetter their lives due to the fact that information is "privatised" and used to the benefit of the "information-rich". the biases of communication. numeral literacy and technological literacy" (BarL). "lifelong education". and finding new avenues of citizen speech and discourse" (BowC. the "hidden" / subliminal layers connected with media ownership. nr. censorship. affirming the primacy of cultural criticism over cultural reproduction". 273 . Television is a powerful source of social learning. independent media etc. being able to critically analyze media messages. propaganda. Media education "is essentially active and participatory. It encourages students to take more responsibility for and control over their own learning. one who does not ask a question remains a fool forever". profit. "the development of transferrable analytical tools rather than an alternative content". Unfortunately. and institutions involved in media production. The principles of media education also include: "strengthening of society's democratic structures". understanding the media as "mediating symbolic or sign systems". Media literacy strives "to empower citizens and to transform their passive relationship to media into an active. While strongly asserting that "you can judge a person by the questions they ask". bp. personal and societal values (e. masculinity.blogspot. dominant myths. apply knowledge to new situations. experience. reflective. or discourse" (Ira Shor. the critical study of televisual texts reveals standardisation. mass media. received wisdom. billboards. The most frequently targeted topics for "deconstruction" / "demystification" are portrayals of different groups of people (teenagers.). wiki). of images and sounds etc. films. The same can be said about the press. Gradually. cynicism. students participate as "knowledgeable. age groups. feminity. policy. think critically. ideology. to understand the deep meaning. the Internet. http://3. the so-called "new interactive media". and create new areas of knowledge. the family. social context. reading. and gain knowledge. text. writing. virtual communities. and tools for the following purposes: to inquire. creative.g.Anuarul de martie. nr. and mere opinions. and consumerism. health. While becoming lifelong learners. ethnic groups etc. the semiotics of linguistic signs. organization. first impressions. traditional clichés. delivering advertisements. the radio. to draw conclusions. fear. the disabled. 5 / 2010 Nevertheless. object. make informed decisions. root causes. apathy. to share knowledge. subject matter. the proliferation of hatred. it has been defined as "[habits] of thought. entertainment. globalised music etc. the environment). event. resources. stereotypes. students should use skills. and personal consequences of any action. video games. process. communication. 274 .com As far as critical literacy is concerned. School should guide and support students in their investigation of the media. official pronouncements. and critical members of a variety of literacy communities" (rwt). the disparity between the real and the media world. violence. vulgarity / lowering of moral and educational standards. and speaking which go beneath surface meaning. Media saturation reveals the amount of time we are exposed to mass media messages: television. videos. 'Where and when is the message delivered?'. "exploring" deeper social. the hyperuse of technology without reflection or analysis. radio. 5 / 2010 participate ethically and productively as members of a democratic society. it is claimed that the "human condition" be rethought in the context of interculturalism / multiculturalism. and whose are absent?'. 'Which part of reality is shaded?' etc. The most frequent questions regarding the media products arise from Lasswell's definition of communication: 'Who is the message intended for?'. spectacular and ambivalent processes: communication is a means of the individual's emancipation as well as a means of controlling it. 'How is the message built?'. Ever more frequently. how "the mass media drive our global consumer economy": "Who produces the media we experience - and for what purpose? Who profits? Who loses? And who decides?" (Tho3). advertisements. The modern globalised media are characterised by severe drawbacks: the permanence of entertainment in a society "conquered by communication" (B. Miège). 'What persuasive strategies does the message use to get attention and make people feel included?'. Consequently. of the interactive feedback. the mass media - the Internet in particular - have become the emblem of the globalised communication. cosmopolitism. "learning specific skills of critical viewing - learning to analyze and question what is in the frame. pop music. complex alterities. 275 . films and various print media forms". The media sell "audience consciousness". political and economic issues. nr. making choices and reducing the time spent with television. the replacement of knowledge by mere information. Media literacy incorporates three stages leading to media empowerment: becoming aware of the importance of managing one's media 'diet' - that is. whence they derive their influence. the trivialisation and commodification of human relationships. violence as the major form of entertainment. electronic games. how it is constructed and what may have been left out". "consumerist elites". the individual achieves lifelong empowerment as learner and citizen. to pursue both personal and aesthetic growth. 'From whose perspective is the story told?'. Global communication implies fast. 'Whose voices are heard. from the point of view of conditionings. of substance by style. protecting personal as well as social life. of "netocracy". Due to their transnational character. newspapers. magazines. 'Why does it target a particular audience?'. computers and video games etc.Anuarul de martie. interaction and confrontation. 236-237). any civilization dies in isolation" (Octavio Paz). 184).) globalisation and mondialisation. of building ourselves" (ZăpE. By investigating the pragmasemantic / rhetoric aspectes of communication via women's fashion magazines - 276 .Anuarul de martie. although. it is a necessity" (Gao Xingjian). Paradoxically. doubleoriented. "Each identity requires the existence of the other in a relationship due to which its very essence is being actualized". apparently. should also change our way of thinking. in order to entangle the ens in society structures while allowing society to enter into man's soul (. 180). The new identitary models imply: "the imitation of the European thinking model" as "the ideological ingredient of the globalising processess" (ZăpE. the positioning and interrelating in communication (MucAc. "a new kind of socialisation. 246). the language of technology. Multicultural life is rendered possible by the individuals' consciousness of the inestimable value of their identitary symbols. 75) involve the consciousness of identity. "the languages which substantialise a people's cultural specificity must surrender to one language. of the computer. 92. "Culture is not a luxury item. (4) entertainment" (CSN. if we change our way of being. 182). The reasons for media consumption are as follows: "(1) information.. the transgression of broders in communication. nr. a universal means communication". On the contrary. "the genuine human communication is founded on these entwined basic feelings: trust and the feeling that one's value is acknowledged" (MucAc. the internationalisation of the vocabulary. The mass media largely contribute to "cultural dislocation / delocalisation / relativisation" (ZăpE. that they possess flexible thinking and place themselves within the unifying sphere of Meaning. 188). which nowadays is represented by the English language" ('lingua franca' - ZăpE.. the resubiectivisation of the individual by means of free choices. on condition that they intentionally participate in the intercultural dialogue. "each culture arises from intermingling. they enjoy multifariousness. 5 / 2010 The openings towards alterity. (3) integration and social interaction. (2) building personal identity. "a language. The language of the fashion magazines - also characterised by the narcotising dysfunction. humour (DCom. Best. striving to annihilate the opposites. we have identified the de-/reconstruction of identities (CSN. Wedding. Platinum. 207). the involvement of emotions: "feelings are crucial" (GodLp. nr. 65). Lucky. but issued in similar formats. "the subjugation of reasoning" (TaySc. 165. the inducement of identitary stereotypes with an obvious utopian character. 150). The Oprah Magazine. Allure. e. "the guided narcissism". apathy and inertness - is manipulatory. 9. Teen People. Modern Pride. Elle. superlativisation. The 500 slogans / selling propositions selected from fashion magazines which primarily target women (Harper's Bazaar. to shape a unique - altered and fragmentaristic - perspective on the world. "the pathos of smiling" (BauSc. The stereotyped tools employed by mass media in order to belittle alterity include: "the corporal blackmail of identity". Fashion. Vanity Fair. the publicity messianism. RPref. literary means / stylistic codes. You. anthropological mutations. intertextuality (DCom. the reduction of cultural diversity. Seventeen etc. 21). the association of the product with positive emotions. VIPs. i. "global" "creativity". Cosmopolitan. Self.Anuarul de martie. Sparkle. (linguistic and visual) connotative manipulation. 51). "idealised human beings" (DCom. leading to uniformity. with identical slogans. Sexy Dresses. "the ubiquity" of woman's body as "the most beautiful piece among consumer goods".) reveal the generalisation of the stereotype language - obviously the English language - in the publicity industries. 305). in many languages of the world -. 80). 144. In Style. Glamour. 5 / 2010 customarily written in English. to give birth to the consumerist individual. Fitness. O. W. The mass media industries achieve "communication as a conscientious transfer of ideas". "the accumulation of the signs of happiness" (BauSc. Petra. 185. the begetting of the standardised identity by 277 . Mademoiselle. the sacralisation of the product since "any object is sacralized for merely being manufactured" (BauSc. 73). 60-66). 46-47). the ludic. as well as of "mental landscapes / programmes" (BorSv. 1. alliteration. The Fashion Bible 3. The stylistic effects are few: plays upon words / puns. The advertising texts consist of noun phrases. The constant reference to the ego / VIPs creates the illusion of perfection. How to Dive Happily Into Life ? 4. Cool : looking hot has never been easier 2. proverbs / sayings. shocking / "magic". Sexy. Gorgeous Skin. sports. 9. the cardinal numeral. Wonderland. angels. love. The number of iconemes is reduced.Anuarul de martie. The standard thematic areas are: fashion. the parts of speech include the superlative degree of the adjective. 8. Look at Me ! 50 celebrities as they see 4. glamour. The fashion magazine titles resemble the slogans which advertise a brand. 5. comfort. the Beauty and the Beast. repetition. Flawless Skin 278 . tips for special events. Get Slim. 5 / 2010 means of constant reinvention. Chic. Celebrity Style Tricks 4. Let the Sun Shine In ! 50 ways to brighten your look 2. 7. cosmetics. Consumerism is stimulated by the utopian imagine of reality / the self. 11. 4. Fabulous at Every Age : Get Irresistible Lips ! 3. Did She Have Plastic Surgery ? 5. 10. Style Yourself like a Lucky Pro ! c. 3. The stereotyped vocabulary is relatively simple. the second person pronoun. Some typical sets of titles / slogans exemplify woman's standardized identity in the fashion magazines: a. Mysteries of the Jewellery World d. Is Pop's Reigning Princess Cut Out to Be Queen ? 2. Satan. the Paradise. we have traced the following stereotypes: 1. The text redundancy and facility shape the feminine personality. Will Your Relationship Survive ? b. nr. princesses. beauty. The Secrets to Great Personal Style 2. antonymy / paradox. Prince Charming. 1. simple sentences. referring to typical thematic areas such as erotism. while the compound and complex sentences are avoided. Why Miami Is Trend Central ? 3. the verb in the imperative. Chic Essentials 5. Positive attitudes. the noun. heroes. 1. Gain Energy ! Banish Cellulite for Good ! 5. Accordingly. the Bible. Digits are atypical. repetitive. the human body. the lifestyle. 2. health. 6. diets. 1. constant reference being made to sacred / mythologising elements: goddesses. An Angel's Impact : Beauty and the Beast h. 1. Affordable Luxuries m. Meg Ryan Goes Sexy in Gucci 4. Glamorous Christmas Gifts 5. Happy and Rich : Money. Romance Returns 3. Like Mother. Best Beauty Buys 5.The worst fight of your marriage could be the best thing you ever did together 5. 1. The Perfect Hair for You 5.Anuarul de martie. Two Foolish Habits of Otherwise Smart People 4. Best of the Best 2. Oprah Does Lunch 2. Glorious Gifts for Every Person on Your List l. 30 Beauty Boosters 5. Britney Spears : Nobody's Angel 3. The Season's Coolest Hair Cuts 3. My Stress j. Wonderland ! Ultimate Fashion Fairytale 3. Inside the Perfect Marriage 3. Live Your Best Life : Very Best Fashion Choices 3. The Good Part Starts When Romance Ends 2. 1. longest lashes 2. Belle of the Ball - a Modern Day Fairytale 5. Best Bag and Shoe g 1. Christina Aguilera Finally Opens Up 5. Age Briliantly ! 279 . The Newest Wonder Skin Ingredient i. 621 Ways to Update Your Look 4. Superstar Style : 16 fresh looks for day f. 1. The Pop Princess Grows Up 4. 1. Glitter and Glow 2. Chic and Unique 2. clearest skin. Get the thinnest hair. Fashion : Best of What's New 4. 111 Perfect Gifts 2. Cute Looks : Astonishing but True : a Crash Diet 5. 1. 5 / 2010 4. Spring Hottest Colours - 100 Hottest Holiday Gifts 4. Dazzling Diamonds 4. The New Supersexy Jeans 5. Sexy Makeup 3. Sparkling Eyes : Easy. Faith and Health e. 9 Love Lies Guys tell 2. 39 Good Ways To Be a Little Bit Bad 3. 116 Fashion FindsYou'll Love 3. Madonna: My Loves. Like Daughter 4. Be a Sun Goddess without the Sun ! 2. We Found Your Perfect Pair 4. Perfect Skin Secrets k. 1. nr. 1. with pernicious effects on the confused individual. On the brink. Dumitru. Semiotica vizualului. Ilie (coord. Editura Tritonic.. evenimential character of the world. routinised and often arbitrary ways of thinking. 178). Maureen. In spite of the critical attitude / media literacy we adopt towards the globalised communication. the patterns proliferated by mass media - particularly in the enticing realm of fashion - would rather lead us to uniformity. forging the "unidimensional" man (Herbert Marcuse. Bădescu. Literacy. Do's and Taboos of Using English Around the World. Inc. Bucureşti.. 5 / 2010 The message industry "induces thinking and behaviour stereotypes". so as to replace the world with a multiple universe of homogeneous media which signify one another / send to one another. 37). New York. Apud CSN. The stereotype beliefs "are fixed in long-lasting "preconceived" patterns. Mituri şi structuri. nr. Bono.A. 1996 (sigle: BowC). Geopolitica integrării europene. Borţun. Baudrillard.ro. Bucureşti. 603). Teodor. Dilema identităţii în lumea globală. Bucureşti. 2005 (sigle: BauSc). Securitatea culturală. Malina. in http://www. Editura Curtea Veche. Asheville. Ciocea. Baron. Edward de. that is they do not rely on the direct observation of phenomena but on 'a priori'. limbaj şi comunicare intelectuală. Bucureşti. Partea I: Semiotică. Roger E. Bucureşti. 2007 (sigle: BorSv). Jean. NC. 2009. 280 . Societatea de consum.ro. Mass media function so as "neutralize the unique exponential. Wally. 1964. 157). Gândirea laterală.Anuarul de martie. 2002. Bibliography / Sigles: Axtell. 1995. each of them becomes the other's content and vice versa - this is the totalitarian "message" of the consumerist society" (BauSc. Borşa. Editura Universităţii din Bucureşti. Bowen. Then and Now. John Wiley & Sons. Editura Comunicare. U. 2006 (sigle: BonGl). Citizens for Media Literacy.S. totally unrelated to the evaluated individuals or social groups" (Dsoc.).media-awareness.ca (sigle:BarL). false needs (RGI. Comunicare. Nova Scotia Department of Education. „Mesianismul publicitar". XII. Pat.. Masterman. D. Iaşi. Routledge. Len. Barry et al. Mucchielli. Metode. Peace Magazine. Institutul European. van. J. 2002 (sigle: GodLp).. 2002. London.Anuarul de martie.. Analiza tehnicilor de manipulare. Media Literacy - An Important Strategy for Building Peace. R. 1985.ca. G. Kluver. Kipping. Douglas. Iliescu. 2005 (sigle: MucAc). Iaşi.ca. . Editura Polirom. Age of Propaganda: The Everyday Use and Abuse of Persuasion. Ontario Ministry of Education. O. Bucureşti.. Editura Comunicare. The Seven Great Debates in the Media Literacy Movement. Angela. Editura Dacia. Ştiinţa comunicǎrii. Considine. No. Iaşi. Cuilenburg. Timişoara. Duncan. Noomen.globalresearch. 2001. Male and Female Created They Them: The Depiction of Gender in the Advertising of Traditional Women's and Men's Magazines. Kalantis.media-awareness. 6. Cluj-Napoca.media-awareness. 9).). 1989. Media Literacy Resource Guide. W. in http://www. 2007. Guéguen. Factorii care ne influenţează comportamentul de consum. Goddard. Cultura media. Petre. Psihologia reclamei. nr. in http://www.mediaawareness. Doina. Renee. Dicţionar de sociologie (Coord. A.. London. in Women's Studies International Forum. Pratkanis. Dâncu.E. 1998 (sigle: Dsoc). pp. What You See Is What You Get. in Anale - Seria Jurnalistică. London. Vasile Sebastian. Subliminal Advertising. 83 -86 (sigle: DMes). Masterman. Vol. 46/2.. Mucchielli. in http://www. Dascălu. A. ON. Iaşi. Limbajul publicităţii. 2005. Freeman. Masterman. Editura Polirom. Masse. Arta de a influenţa. Iaşi. in Journal of Marketing. Lazăr Vlăsceanu). T. 1982 (sigle: MoSu). 2004 (sigle: CSN. Hobbs. 2000. Canada.ca (sigle: Mas18). Arhitectura discursului publicitar. Preface by Adrian Dinu Rachieru (sigle: KCul / RPref). Psihologia reclamei şi a consumatorului. Len. Rosenblum. Randy. Bucureşti. Media Literacy Makes It Possible to See Both the Forest and the Trees. Arta de a comunica. Len. pp.ca. J. 281 . Editura Babel. No. Aronson. pp. Duncan. in http://www. Toronto. ON. Toronto. Editura Polirom. Canada. (Eds.. Kipping. Alex. Macmillan. 2006 (sigle: GPc). Routlege. No. Pat. Barry. Bucureşti. Multiliteracies: Literacy Learning and the Design of Social Futures. D. Teaching the Media.. M. Globalization. Editura Humanitas.: Cătălin Zamfir. Informatization and Intercultural Communication. Elliot. 5 / 2010 Cope. 2002. 11 (2). W. 18 Principles of Media Education. 2001. Scholten. Editura Polirom.. 2001.. 1980. Alex.. Teaching about Television. 1988. H. M.ro. K. Kellner. Psihologia consumatorului.. 15-21. 127144. in Middle Ground: The Magazine of Middle Level Education. Comunicarea simbolicǎ. Putting the ME in MEdia Literacy. forme şi psihologia situaţiilor de comunicare. Universitatea „Tibiscus". 2000. Moore. October. Think TV: A Guide to Managing TV in the Home. New York. B. Editura Augusta. D. Nicholas. Consumatorii de cultură. Bucharest.wisdomquotes. Wright Communications. Ruxandra. Institutul European. Strategies for Media Literacy Inc.ca (sigle: Tho3).bp. Paralela 45 Publishing House. 2003 (sigle: RGl). Editura Polirom. Aspecte ale experienţei jurnalistice. 2009.tylerlee.org/media literacy (sigle: wiki) http://www.Anuarul de martie. Worsnop.media-awareness. Media Study.wikipedia. Efectul de real al televiziunii.en. http://3. Tallim. Screening Images: Ideas for Media Education. Media and You: An Elementary Literacy Curriculum.consumerpsychologist. "critical thinking".flickr. 178196 (sigle: ZăpE). Editura Antet. Educational Technology Publications. Horaţiu. Bucureşti. Veridic. Taylor. 1999 (sigle: RSmm). Donna Lloyd. 1994 (sigle: WorSi). 5 / 2010 Rachieru. Stilisticǎ şi mass -media. Zeca-Buzura.ca http://www. 1997 (sigle: ToffCons). Toffler.media-awareness. in http://www. Thoman. Chris. ON. 1993 (sigle: SheW). Spălarea creierului. Zăpârtan. ON. Rusu.com Stereotyped Identity and Media Literacy (Abstract) The modern postmodern world acknowledges the impact which semiotics.media-awareness. Why Teach Media Literacy. in http://www. No. Englewoods Cliffs.media-awareness.Ludic.5 / Summer 2003.blogspot.ca. "deconstructivism". Psihologie şi comunicare. Ştiinţa manipulării. Worsnop. as well as mass media aggressiveness and communications technologies.com http://www. Institutul European. in http://www. 2008. Rad.com http://www. Editura Excelsior. we have focused on concepts such as "media literacy". 2007 (sigle: TaySc). Media Education or Media Literacy?. 2002 (sigle: RǎşPc). Schimbare socială şi identitate socioculturală.. ClujNapoca. Quadrant Educational Media Services. pp. Shepherd. Kolkin. Rǎşcanu. Globalizare şi cultură media.com http://www. Approaching tomorrow's learning in the light of "multiliteracies". Toronto. Mississauga. Ilie. October / November. Jane. Tipografia Universitǎţii. Kathleen R.readwritethink.org/lessons (sigle: rwt) http://www. in Teach Magazine.net/magcovers http://www. Tyner. Adrian Dinu. The 3 Stages of Media Literacy.. Iaşi. Elizabeth. Liviu. Daniela. Este globalizarea ideologizabilă? (Sarmalele cu mămăliguţă şi globalizarea). 1991. Alvin. Chris. Kathleen. What Is Media Literacy. has upon the multifarious spheres of life and culture.Virtual. Iaşi. Canada. Rick. in JSRI . nr. New Jersey. the "inquiry-based 282 . Canada. Bucureşti.ca. Iaşi. iconicity as well as the manipulatory advertising seduction. am cercetat domeniul comunicării didac- 283 . making use of advertisements in women's fashion magazines in English as lingua franca. nr. news and web-reviews editorials. the "globalisation of communication". aplicând analiza comprehensivă - metodă specifică ştiinţelor umane. care contribuie la înţelegerea universului celui pe care dorim să îl influenţăm şi implică empatia / situarea imaginară în locul unei persoane pentru a-i înţelege motivaţiile şi conduitele -. „prejudecăţilor" şi „sofismelor" "The best way to predict the future is to invent it. our aim has been to engender media awareness. 5 / 2010 instructional model". Our three-year research was conducted on the Internet. Prof. The active and critical consumption of the media envisages a better understanding of the real and virtual worlds and of the stereotyped identities continuously enforced upon people in an ever-changing consumerist reality.Anuarul de martie." Alan Kay Ştiinţele comunicării evidenţiază mecanismele fenomenelor de influenţă socială - „arta de a influenţa" şi „arta de a comunica". to decode thinking and behaviour stereotypes. Gabriela PACHIA Optimizarea comunicării didactice prin abolirea sloganelor. Pe baza teoriei sistemice a comunicărilor. By investigating the mass media discourse in the process of de-/reconstruction of reality and identity. În cadrul influenţei sociale se distinge o multitudine de procese şi fenomene precum complianţa. Social Identification. vizând crearea de semnificaţii noi. 33). Jocul social reprezintă „o formă de manevrare şi manipulare a semenilor ce vizează atât avantaje sociale (o anumită structurare a relaţiilor). mulţimi) în vederea realizării unor acţiuni în discordanţă cu propriile lor scopuri. normalizarea. imitaţia. o motivaţie sau o nevoie profundă şi care. pentru a distinge situaţiile de persuasiune. superficial plauzibile. prejudecăţile şi erorile fenomenului comunicaţional. grupuri. respectiv blocajele. we are creators of circumstance" (Benjamin Disraeli). Abrams. sarcina profesorului constă în atenta recunoaştere a „viruşilor" din comunicare. normative / morale) de emisie / receptivitate. Hogg. din satisfacţiile pulsionale)" (MuccAc. 5 / 2010 tice. obedienţa. 1990. aproape fără ştirea subiectului. 25). ibidem. în prevenirea şi contracarea efectului acestora. 32). 31). afective. „comunicările pe care le face subiectul sunt deci expresii ale conflictelor sale pulsionale interne şi ale transformărilor impuse pulsiunilor de către mecanismele de apărare" (MuccAc. Pentru motivaţionişti. 195). grupuri. persuasiunea. Paradigma relaţional-sistemică se bazează pe existenţa în comunicare a interacţiunilor: digitală şi analogică (prin cuvânt şi prin 284 .Anuarul de martie. Self-Categorization and Social Influence. axată pe formele comunicărilor. cât şi avantaje psihologice (rezultate din mecanismele de apărare şi. îl va face "să se mişte" spre obiectul dorinţelor sale" (MuccAc. Conform paradigmei formal-tranzacţionale. Comunicarea devine un 'joc'. în acelaşi timp. A. în conştientizarea tuturor participanţilor la comunicare în legătură cu fundamentele psihopedagogice ale comunicării. Hogg. cu motivaţii ascunse" (MuccAc. pozitive sau negative. Jocul comunicării foloseşte stratageme / „ansambluri de tranzacţii interpretate în mod sistematic de către un individ în scopul ca interlocutorii "să intre în jocul lui" şi să-i permită să joace un rol complementar" (MuccAc. un „sistem recurent de tranzacţii adeseori repetitive. mesajele verbale şi paralimbajul se supun unor stări (raţionale. „"buna comunicare" este comunicarea ce va provoca o dorinţă. empatie. nr. Din perspectiva paradigmei structural-expresive. societate) o produc asupra activităţilor ei intelectuale. deoarece "we are not creatures of circumstance. instituţii. fără ca ele să conştientizeze discrepanţa dintre propriile lor scopuri şi scopurile îndepărtate ale surselor de influenţă" (Abrams. 20-21). manipulare. În ipostaza sa de bun comunicator. asupra emoţiilor sau acţiunilor ei (D. Influenţa socială include orice schimbare pe care relaţiile persoanei cu alţii (indivizi. 195). manipularea etc. Manipularea comportamentală reprezintă „influenţarea ţintelor (indivizi. M. ca interacţiune socială permanentă şi globală. îmi afirm personalitatea şi competenţele. de incongruenţă perturbatoare. Ca urmare. Naşterea sensului are loc ca urmare a interrelaţionărilor şi contextualizărilor (Şcoala de la Palo Alto). "proximitatea" afectivă. În consecinţă. axată pe explicitarea semnificaţiilor exprimate de către subiecţi. confruntarea cu alteritatea). îmi lărgesc cercul de prieteni / colaboratori. „noi construim lumea. pornind de la un fond comun împărtăşit. pasivizantă: 285 . miza de poziţionare existenţială (exprimarea / crearea indentităţii. simetrică şi complementară (roluri similare şi complementare. poziţionarea în raport cu celălalt). dacă au instituit jocuri rigide. contextul cultural de referinţă la normele şi regulile colectiv acceptate şi contextul expresiv al identităţii actorilor. Comunicarea interpersonală. familiile. instituţiile sunt considerate 'bolnave'. Apud MuccAc. contextul relaţional social imediat. nu o percepem" (Şcoala de la Palo Alto. contextul fixic şi senzorial. Comunicarea interpersonală - proces uman fundamental - necesită cunoaşterea formelor de comunicare. se disting şapte contexte fundamentale - simultane şi manipulabile - în care se generează sensul comunicărilor: contextul spaţial. astfel încât „fiecare fiinţă va fi concepută ca oferind un ansamblu de relaţii sau exercitând o tentativă de a impune interacţiuni lumii şi celorlalţi" (MuccAc. Astfel. pentru a schimba o conduită. Pe acest palier al comunicării. prin empatie. Paradigma fenomeno-praxeologică. sunt apreciat de către colegi şi cadrele didactice').Anuarul de martie. comunicarea plasează individul în situaţii de comunicare paradoxală. nr. 45). maestru / discipol etc.). dezvăluie permanenta reconstrucţie colectivă a lumii. fiind totodată extrem de ataşaţi valorilor şi normelor instaurate prin persuasiune şi urmărind perpetuarea acestora (principiul homeostaziei sistemice - MuccAc. trebuie să schimbăm în mod pozitiv sensul ce se atribuie unei situaţii (de exemplu. miza relaţională (jocul de seducţie). schismogeneză). grupurile. Din perspectivă 'situaţionalist-constructivistă'. îşi dezvăluie mizele fundamentale: miza informativă. contextul poziţiilor relative ale actorilor. contextul temporal. Adeseori. în care participanţii se găsesc în postura de subordonaţi / complementaritate. 44). şef / subordonat. psihologia situaţiilor de comunicare. adult / copil. mă perfecţionez. 57). 'şcoala este locul unde mă simt bine. miza normativă (sistemul minim de reguli împărtăşite). 5 / 2010 paralimbaj). individ supus sau autoritar. comunicarea şcolară urmăreşte crearea relaţiilor pozitive. eliminarea antinomiilor de tipul dominator / dominat (profesor / elev. miza de mobilizare (influenţarea interlocutorului. inductive / logice ('cea mai simplă soluţie sau ipoteză este cea mai bună' / "minimum description length". selectarea ipotezelor după gradul minim de validare încrucişată / "minimum cross-validation". Comunicarea proiectivă este expresia proceselor care se desfăşoară în personalitatea individului. efectul de întipărire al primelor relaţii / iubiri. dar i se impun anumite produse. specifice fiinţelor umane). greşeli ale memoriei. 1986. întâlnirea amoroasă / viaţa de cuplu. dar şi intenţia de intimidare. atribuire socială. servicii şi comportamente. deoarece nu există o soluţie perfectă. 5 / 2010 este liber să decidă / să aleagă. Existenţa barierelor în comunicare. reflexul de apărare etc. evitând informaţia şi interpretările care îi contrazic prejudecăţile) şi prejudecăţi sistemice (sistemul permite erori de măsurare: de exemplu. A pud Ross. sofismul 'soluţiei perfecte' / "perfect solution fallacy": există o soluţie perfectă. 245). 1995. deci „favoritism nemărturisit" / "unacknowledged favouritism". comunicarea amicală / în familie. referindu-se la preferinţa pentru un anumit punct de vedere sau o anume perspectivă ideologică. 108). Galanes. trăsăturile neesenţiale trebuie să fie eliminate / "minimum features". Comunicările defensive funcţionează în sensul supraestimării potenţialului şi diminuării greşelilor. prejudecăţile sunt: cognitive (statistici. clasele sunt separate prin delimitări consistente / "maximum margin". nr. 'dominat / dominant'. „un instrument al acţiunii umane" (MuccAc. care să-i confirme convingerile existente. În funcţie de domeniul în care se manifestă. dialogul psihoterapeutic. Psihologia situaţiilor de comunicare vizează întâlnirea. 286 . discuţia şi dialogul. definit sintetic. Comunicările de influenţare implică forţa de sugestie a cuvântului. nu merită să încerci nicio soluţie). Apud PânC. un prim indiciu fiind reprezentat de „miturile" comunicării perfecte (Brilhart. prejudecăţi de confirmare / validare (sistemul individual caută şi interpretează noi informaţii convenabile. p. de proces. respectiv. identificarea socială / relaţională. 'bine / rău'. dezvăluindu-i viziunea despre lume. interviul. „Prejudecăţile" comunicării / "biases" / „erorile" / ideile preconcepute / a priori / „sofismele" / credinţele greşite au un marcat caracter subiectiv şi reflexiv. a fost constatatǎ în toate componentele şi momentele actului de comunicare. negocierea. în sens larg. este „interacţiunea socialǎ prin sistemul de simboluri şi mesaje" (George Gerbner.Anuarul de martie. datorată unor bariere care ţin de sistem şi. modalităţile de evaluare inadecvate). Aceste prejudecăţi pot fi. elementele învecinate sunt la fel / "nearest neighbours". 8). Procesul de comunicare. prin prisma conceptelor 'cunoscut / necunoscut'. 'autentic / manipulativ'. respectiv. corelarea iluzorie: invocarea unor relaţii sau legături inexistente între 287 . oameni cu dizabilităţi. chiar în grupurile întâmplătoare. afectând: * luarea deciziilor (percepţia selectivă: expectanţele afectează percepţia. sau elevii sunt. în situaţii similare. ţinta unor investigaţii care vizează consumul de media. "argument from ignorance": ceea ce nu s-a dovedit a fi fals este adevărat.). deformarea profesională / "déformation professionnelle": motivarea activităţii prin domeniul profesional specific. Prejudecăţile cognitive sunt distorsionări generate de mediul de provenienţă diferit. prejudecata organizaţiei ierarhice / "rank-based organisation": răsplata creşte proporţional cu poziţia ierarhică ocupată de individ într-o organizaţie - Nielsen.Anuarul de martie. statistice (elevii sunt. ignorând o perspectivă mai amplă a abordării. 5 / 2010 media. prejudecata solidarităţii de grup / actor-observator / "ingroup bias" şi "outgroup homogeneity bias": membrii grupului sunt 'mai buni' decât persoanele care nu aparţin grupului. precum în cazul UFO). de droguri şi alcool. respectiv subestimarea rolului acestora în comportamentul personal. efectul pozitivităţii şi al negativităţii / "positivity effect". suprareprezentaţi în sondaje faţă de alte categorii ale populaţiei: grupuri minoritare. eroarea atribuirii fundamentale / "fundamental attribution error". de modă şi muzică etc. nr. reactualizarea unei situaţii diferă în funcţie de experienţa anterioară. supraevaluarea rolului situaţiei şi subevaluarea rolului personal. "negativity effect": supraestimarea importanţei factorilor de personalitate în comportamentul altor persoane. eroarea de atribuire grupului / "group attribution error". efectul Lake Wobegon. în vreme ce alte categorii de tineret sunt nereprezentate în asemenea sondaje. în care opinia personală influenţează estimarea corectă. fiind caracteristice unor grupuri ("the risky shift". indivizi extravertiţi etc. premisa că şi alţii gândesc la fel ca noi. acordându-li-se tratament preferenţial. 2004) sau indivizi (efectul falsului consens. dar acesta are trăieşte cu impresia greşită că totul merge bine. efectul supraestimării încrederii în sine / "overconfidence effect": incompetenţa şi nereuşita individului duc la concluzii eronate şi alegeri greşite. mai frecvent. de fidelitate şi localism. de scurtături mentale / euristice (de exemplu. din diferite motive. prejudecata actor-observator / "actor-observer bias". sofismul dovezii negative şi sofismul argumentului datorat ignoranţei / "negative proof". reprezentativitatea euristică: judecarea unui fenomen prin similitudine cu alte cazuri cunoscute). efectul 'status quo': dorinţa ca lucrurile să rămână neschimbate. efectul de risc zero: subestimarea situaţiei puţin riscante.. respectiv şi invers. efectul Dunning-Kruger. supraestimarea situaţiei extrem de riscante. din convingerea că „nu iese fum fără foc"). efectul de falsă certitudine / "pseudocertainty effect": neasumarea riscului în situaţii cu finalizare potenţial pozitivă. 5 / 2010 obiecte. fenomene. fiinţe. aversiunea faţă de pierdere / "loss aversion": evitarea pierderilor şi 'achiziţionarea' câştigurilor. controlul iluzoriu / "illusion of control". prejudecata vederii retrovizoare / "hindsight bias" / "'Iknew-it-all-along' effect": evenimentele trecute pot fi predictibile. ignorând ipotezele alternative. oamenii tind să creadă demonstraţia. efectul de supraevaluare / "endowment effect" / "divestiture aversion": renunţarea este plătită cu un preţ mai mare decât simpla achiziţionare a unui obiect. efectul de contrast: sporirea sau diminuarea percepţiei prin confruntarea imediat anterioară sau simultană cu stimuli din aceeaşi categorie. respectiv mai mare.Anuarul de martie. efectul de 'turmă' / "bandwagon effect" / "herd behaviour" / "groupthink": tendinţa de a crede faptele ca fiind adevărate doar pentru că şi alţi oameni cred aşa. nr. aversiunea faţă de soluţiile extreme / "extreme aversion". prejudecata impactului / "impact bias": supraestimarea duratei şi intensităţii evenimentelor viitoare. raţionalizarea postcumpărare / "post-purchase rationalisation": tendinţa de a te autoconvinge că achiziţionarea unor bunuri sau servicii a meritat. efectul de ramă / "framing": abordarea din perspectivă prea apropiată sau cu prea puţine detalii. respectiv. cauzalitatea iluzorie. chiar dacă este mai mică decât avantajele ulterioare mai mari. asumarea riscului în situaţii cu finalizarea potenţial negativă. reducerea conflictului din interiorul grupului prin discutarea problemei şi ajungerea la consens. dar de valoare mai mică. sofism în logică. adevărat sau fals. ea presupune credinţa că tot ceea ce dorim să fie adevărat sau fals este. teoria perseverenţei: chiar dacă informaţia iniţială era falsă. testarea indirectă. proiectarea dorinţelor / "wishful thinking": deopotrivă prejudecată cognitivă. respectiv. alegerea celei mai mari recompense dintre două recompense viitoare. reactanţa / "reactance": tendinţa de a face opusul unei cerinţe ca urmare a restrângerii libertăţii de acţiune. atribuirea de valoare sporită unui obiect care a devenit proprietatea individului. deoarece o pierdere este de două ori mai puternică - din punct de vedere psihologic - decât un câştig. eroarea determinată de reducerile de preţ. 288 . neglijarea probabilităţii / "neglect of probability" în luarea deciziilor sub imperiul incertitudinii. prejudecata de congruenţă / "congruence bias": tendinţa de a testa ipotezele prin experienţă directă. de fapt. discountul hiperbolic / "hyperbolic discounting": preferinţa pentru răsplata imediată. falsa memorie. sofismul planificării / "planning fallacy": subestimarea termenelor. prejudecata egocentrismului: rememorarea trecutului în maniera în care serveşte individului. dar nu şi de cele nedorite. nr. pe baza prejudecăţii că poţi lua o decizie mai bună cu cât deţii mai multă informaţie). efectul raţionalităţii versus efectul emoţionalităţii / "hot cognition" versus "cold cognition". memoria selectivă. * motivaţia (prejudecata egocentrismului. ignorarea sau supralicitarea informaţiei nerelevante.Anuarul de martie. "suggestibility": amintirile sunt greşit atribuite imaginaţiei. * memoria (ancorarea / "anchoring" - atitudinile şi comportamentele din trecut sunt aplicate celor din prezent. prejudecata autoservită şi cea îndreptată spre sine / "self-serving bias". în măsura în care servesc individului. efectul de supralicitare a deciziilor anterioare / "choice-supportive bias": tendinţa de a exagera valoarea deciziilor anterioare ca fiind mai mare decât a fost în realitate. "selfdirecting bias": pretenţiile individului sunt mai mari în cazul succeselor decât în cazul eşecurilor. respectiv sugestiile interlocutorului sunt 'însuşite' drept amintiri). nevoia de finalizare / "need for closure": nevoia de verdict sau evaluare în situaţii importante. efectul simplei expuneri / "mere exposure effect": exprimarea preferinţelor doar pe baza familiarizării cu obiectele. criptomnezia. efectul de ambiguitate: evitarea opţiunilor mai puţin cunoscute sau despre care există mai puţină informaţie. iluzia 289 . prin vizualizare repetată). deşi persoana doreşte o imagine de sine pozitivă. care presupun incertitudine sau îndoială. prejudecata de consecvenţă / "consistency bias": rememorarea incorectă a trecutului. Numeroase prejudecăţi şi erori de gândire şi percepţie vizează următoarele domenii: * probabilitatea şi credinţele (efectul de atenţie: neglijarea datelor relevante. 5 / 2010 efectul de focusare / "focusing effect": concentrarea excesivă asupra anumitor aspecte. fiind considerate mai plauzibile sau 'greutatea' excesivă a trecutului. are loc căutarea informaţiei chiar şi atunci când aceasta nu afectează acţiunea. iar rememorările sunt parţiale. iluzia asimetriilor / "illusion of asymmetric insight": credinţa oamenilor că îşi cunosc superiorii mai bine decât îi cunosc superiorii pe ei. retrospecţia în roz / "rosy retrospection": tendinţa de a atribui trăsături plăcute experienţelor anterioare. prejudecata informaţiei / "information bias": datorită curiozităţii şi confuziei în alegerea ţintelor. benefectanţa / "beneffectance": suntem răspunzători de rezultatele dorite. sugestibilitatea / "cryptomnesia". împreună cu invocarea trecutului drept argument. mai degrabă decât la dovezi şi raţionamente. euristica disponibilităţii / "availability heuristic": predicţia prejudiciată de concentrarea asupra rezultatelor celor mai vizibile şi încărcate emoţional. inconştient. efectul de telescop / "telescoping effect": evenimentele recente par să se fi întâmplat mai demult. "subject-expectancy effect": cercetătorul manipulează. dar şi tendinţa inversă - eroarea de atribuire fundamentală. ca în cazul 'ho- * 290 . efectul însufleţirii: efectul sporit al concretului faţă de abstract. 5 / 2010 ciorchinelui / "clustering illusion": tendinţa de a vedea legături acolo unde ele nu există. la ceea ce este de dorit / "wishful thinking". prejudecata antropică / "anthropic bias": dovezile sunt prejudiciate prin atribuirea lor procesului de selecţie. efectul primordialităţii şi recentivităţii / "primacy and recency effect". primordialitatea vizualului etc. „prejudecăţi" sociale / „prejudecăţi" de atribuire: eroarea actor-observator: explicarea comportamentelor individuale ca datorându-se mai ales personalităţii lor şi mai puţin situaţiei. mai degrabă decât negativ. efectul Forer (alias efectul Barnum): atenţia sporită acordată unor descrieri prea generale. în mod intenţionat. prejudecata optimismului: menţinerea stării de optimism exagerat. prejudecata egocentrismului: autoatribuirea responsabilităţilor sporite în cazul succesului de grup. apelând şi la factori emoţionali. fără a avea informaţii despre acea persoană.Anuarul de martie. cu precădere. sofismul aventurierului / "gambler's fallacy": presupunerea că evenimente individuale întâmplătoare sunt influenţate de către evenimentele întâmplătoare anterioare. dar care par 'croite' pentru anumite categorii de persoane. sofismul conjuncturii / "conjunction fallacy": prezumţia că circumstanţele specifice sunt mai probabile decât cele generale. efectul prim-planului / generalizarea grăbită / vivacitatea înşelătoare / "spotlight effect": VIP-urile promovate de media sunt etalon pentru societatea / clasa socială din care provin. iar evenimentele îndepărtate în timp par a fi avut loc mai recent. sofismul ludicului: ignorarea complexităţii realităţii. efectul expectanţei observatorului / "observer-expectancy effect".. prejudecata rezultatului pozitiv / "positive outcome bias": supraestimarea probabilităţii unui rezultat pozitiv. efectul încrederii / "overconfidence effect": supraestimarea abilităţilor personale. efectul reminiscenţei / "reminiscence bump": rememorarea. nr. experimentul sau. a evenimentelor din adolescenţă şi prima tinereţe. interpretează greşit rezultatele pentru a răspunde aşteptărilor sale. stereotipia: aşteparea ca individul să se comporte în conformitate cu colectivul din care face parte. efectul Lake Wobegon. prejudecata servită grupului / "groupserving bias": tendinţa de evaluare a informaţiei ambigue drept folositoare intereselor grupului. 5 / 2010 roscopului'. prejudecata atribuirii de trăsături / "trait ascription bias": tendinţa oamenilor de se considera schimbători în ceea ce priveşte personalitatea. conştient sau nu. prejudecata solidarităţii de grup: membrii grupului atribuie structurii lor de grup mai multă varietate decât există în alte grupuri. deci este adevărat'. comportamentul. nu-ţi vei găsi un serviciu şi vei fi sărac'. efectul de halo: tendinţa de a transfera trăsăturile pozitive sau negative dintr-o zonă într-alta a personalităţii. profeţia autoîmplinită / "selffulfilling prophecy": tendinţa de a adopta comportamente care vor confirma. efectul 'mai rău decât majoritatea': tendinţa de a da crezare afirmaţiilor flatante despre sine. starea de spirit..Anuarul de martie. atribuindu-le celorlalţi predictibilitatea. credinţe. efectul falsului consens. „logica emoţiilor": apelarea la emoţii / "appeal to emotion" în manipularea oponentului ocoleşte logica: 'pentru binele ţării'. precum în cazul stereotipului atracţiei fizice. uncertainty and doubt": 'dacă nu eşti absolventul unui colegiu serios. valori etc. fenomenul lumii juste: fiecare individ va primi ceea ce merită. nr. apelarea la frică. incertitudine şi îndoială / "fear. chiar cu preţul pierderilor individuale şi colective. iluzia transparenţei: supraestimarea abilităţilor de autocunoaştere şi de cunoaştere a altor oameni. prejudecata notaţiei / "notational bias": sistemul de notaţie specific unui domeniu induce aparenţa că domeniul respectiv nu se supune legilor naturale. 'şcoala este a copiilor'. apelarea la frică / "appeal to fear" / "argumentum ad metam" / "argumentum in terrorem": 'X. deci clonele sunt folositoare'. atitudini. prejudecata autoservită: tendinţa de revendicare a succeselor. care mi-a dat un 4 şi pe care nu pot să-l sufăr. 'vreau să-mi măresc * 291 . plasarea deasupra mediei. prejudecata proiecţiei: presupunerea inconştientă că restul oamenilor au aceleaşi gânduri. credinţele noastre. ignorând alternativele. dar nu şi a greşelilor. efectul supraestimării încrederii în sine. apelarea la linguşire / "appeal to flattery": 'un copil inteligent ca tine trebuie să înţeleagă'. apelarea la milă / "appeal to pity" / "argumentum ad misericordiam": 'am studiat atât de mult şi dacă îmi daţi un 8 nu-mi mai iese media 10'. incluzând: apelarea la consecinţe / "appeal to consequence" / "argumentum ad consequentiam": 'clonarea este folositoare în cazul bolilor incurabile. justificarea sistemului / "system justification": apărarea structurilor existente. este un profesor "rău". instinctul de turmă. ignorarea. „excelenţa în educaţie" / "excellence in education". „Trataţi toţi studenţii la fel/cinstit!" / "Treat all students fairly!". prejudecăţi de clasă: favorizarea. influenţa excesivă a părerilor minoritare: accentuarea noului. se comportă la fel".). crima etc. prejudecata subiectului 'uşor' / 'digerabil' / de 'consum' / "bias toward ease or expediency": subiecte îndoielnice din punct de vedere jurnalistic (viaţa personală a vedetelor. invocându-se echitatea. „priorităţile mai întâi de toate" / "put first things first". predaţi lucruri valoroase!" / "To really educate. dacă nu-mi daţi încă doi de 10. cum ar fi: * „elevii din mediul rural sunt inferiori celor din mediul urban". prioritatea acordată prejudecăţilor religioase. toţi elevii sunt la fel". spre analiză şi corectare. exagerarea existenţei unei clase sau a unui grup social. * media: prejudecăţi etnice / rasiale. victima acestor tipuri de prejudecăţi. mama nu mă mai lasă sămi plimb căţelul'. proiectarea dorinţelor / "wishful thinking": 'Colegul cel nou arată foarte bine. 5 / 2010 media. o şcoală bună!" / "Every school a good school!". apelarea la ranchiună / "appeal to spite" / "argumentum ad odium": 'De ce să participi la concurs? Şi-aşa te ţine numai în nota 8!'. „Ca să faceţi educaţie. prejudecăţi politice. „Fiecare şcoală. * „elevii cu probleme de disciplină în anii anteriori vor fi indisciplinaţi mereu". diferitului. nr. Comunicarea didactică / şcolară este. multe dintre ele devenite 'slogane educative' („mai puţin înseamnă mai mult" / "less is more". „pentru ca elevii să înveţe. * „toţi elevii sunt obraznici. apelarea la ridicol / "appeal to ridicule" / "the Horse Laugh": 'Darwin avea dreptate şi tu eşti cel mai bun exemplu în acest sens'. fie acesta liceal / gimnazial / primar. 292 . „educaţie de calitate" / "quality education". dintre care supunem atenţiei. trebuie creată sinergia" / "create synergy in the classroom". * „toate clasele dintr-un ciclu. teach Values!". * „elevii buni la matematică au rezultate bune la toate materiile". idei preconcepute şi 'erori' de gândire şi percepţie. „elevii trebuie să fie interesaţi" / "get them interested". prejudecăţi corporatiste. uneori. „Cea mai bună cale este aceea de pe urma căreia beneficiază cei mai mulţi oameni" / "The best course of action is that which benefits the most people"). prejudecata senzaţionalului: primatul evenimentului excepţional asupra celui obişnuit. * „elevii rromi sunt hoţi".Anuarul de martie. Cred că va fi prietenul meu'. „îmi plac toate materiile de studiu". „toţi elevii pot fi premianţi". „elevilor simpatici li se iartă greşelile mai uşor. „elevii trebuie să dobândescă abilitatea de a realiza descrieri versus sinteze". „cât eşti elev. „fiecare elev va primi nota pe care o merită". respectiv rău. „prima iubire nu se uită". „ştiu subiectul pentru teză pentru că l-am studiat recent". „nu mi se poate întâmpla tocmai mie / să mă asculte azi". „şcoala ne pregăteşte pentru viaţă". „trebuie să gândeşti pozitiv". „elevii sunt responsabili de faptele lor". „şcoala este uşoară / grea". „cu cât are mai multe diplome / premii. 293 . 5 / 2010 * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * „dacă faci parte dintr-o clasă bine.Anuarul de martie. „am doi de 10. „evaluarea prin portofolii atestă cunoştineţele elevilor". „elevii-gemeni sunt la fel şi trebuie trataţi ca atare. trebuie să înveţi". „şcoala mea este cea mai frumoasă / cea mai bună". „elevii sunt dornici să înveţe. respectiv rău". „ 'profesorul X este "cel mai tare". „cine vrea poate / "where there is a will there is a way"". „nu meritam o notă aşa de mică". „orice curs este bun la ceva". „fiecare unitate de învăţare trebuie evaluată". „din moment ce eşti elev. „poţi să realizezi orice ţi-ai propus / tot ce îţi doreşti se va realiza". nr. „la şcoală. mai iau un 10". eşti elev bun. dar şi afirmaţia reciprocă". „elevii care petrec mult timp în faţa televizorului nu sunt stresaţi / nu au teme". „elevii din generaţiile trecute erau mai buni la învăţătură". trebuie să fiu doar profesor". trebuie să te comporţi ca atare". profesorul Y este "rău"". profesorii nu sunt buni". cotată. „ 'tu faci numai rele'". elevul este mai bun". „abordarea raţională trebuie să predomine în defavoarea celei emoţionale. celor antipatici nu li se trece cu vederea nici cea mai mică greşeală". dându-le note identice". . A. Editura Humanitas. NJ. 2004 (siglă: CSN. Bucureşti. Gamble. Robert. S. N. Noomen. 2006. 'pe vremea mea. 2000. Thinking and Deciding. Facione.'". P. Bucureşti.com/books. Editura Codecs... J. Human Communication." (MuccAc. Rowman & Littlefield. Icon Books. Gamble. 246). M.. Cuilenburg. 2002. Communication Works. Fine. M.insightassessment. New York. 1993.. Behavior in Organization. Baron. Thinking and Reasoning in Human Decision Making: The Method of Argument and Heuristic Analysis. M. UK. J. Cluj-Napoca... N. nr. Prentice Hall. Dâncu. Editura Dacia. Editura Curtea Veche. 1988. Cambridge University Press.. 9). 2006. Bibliografie Abric. Fundamentarea psihologică a procesului de comunicare totală dezvăluie mecanismele complexe ale gândirii şi acţiunii individului şi colectivităţilor umane.. R." (MuccAc. van. Iacob. G.. 1999. * „sistemul educaţional nu va merge bine niciodată". 2001 (siglă: DCom). 5 / 2010 * „în tinereţea mea. Cosmovici. Psihologia comunicǎrii . 15). Routledge. Andrei. J. Profesorul modern porneşte de la cele mai recente postulate din psihologia socială. * „costurile în educaţie pot fi reduse" etc. S. Editura Polirom. The California Academic Press. Comunicarea. dar şi în acţiunea complexă de construire a identităţii. Dinu. Joop. 7th ed. Scholten. J. Stephen. Gândirea lateralǎ .W. Bono. The Basic Course. 2005. deoarece „principala funcţie a comunicării este construirea unei lumi intersubiective ce serveşte drept fundament intercomprehensiunii şi deci vieţii colective. Cordelia. Bucureşti. DeVito... R. O. strâns legate între ele: încrederea şi sentimentul că îţi este recunoscută valoarea" (MuccAc. Asking the Right Questions. New York. K. Editura Polirom. Iaşi.. 1983. Facione. „O comunicare umană autentică se întemeiază pe două sentimente de bază. încercând să rezolve problemele de comunicare: „sensul se naşte totdeauna dintr-o relaţie cu ceva.. Attitudes and Decisions. The Nightly News Nightmare: How Television Portrays Presidential Elections. McGraw-Hill.. Harper & Row.. Browne. Comunicarea simbolicǎ. 2006. A Mind of Its Own: How Your Brain Distorts and Deceives. 2002. Keeley. Baron. Arhitectura discursului publicitar. 71). M. Eiser. 3rd edition. Inc. Edward de. 294 . London. Farnsworth. Editura Ştiinţifică. http://www. Jocurile manipulǎrii . Allyn & Bacon. Traducere de Sabina Dorneanu.Anuarul de martie. Iaşi.. Cambridge. T. Inc. oamenii erau altfel decât astăzi. Luminiţa.. Lichter. 2nd ed.. Psihologie şcolară.. Noile perspective asupra comunicărilor sociale angajează individul uman în profunda înţelegere a existenţei. 1988. New York. Upper Saddle River. New York. 2007. Ştiinţa comunicǎrii. Bucureşti. van der Pligt. 2004. Vasile Sebastian.html. J.J. Cardon.. K. A. Analiza tehnicilor de manipulare. D. Editura Polirom. Alex. T.. and Disability. Editura Polirom. Miller. 2005. Ediţia a II-a. Peretti. San Francisco. 1993. and Contexts. Pease. Dunning. Hybels. Editura Polirom. Societatea cucerită de comunicare. Iaşi. Kahneman. 2008. Limbajul vorbirii. Institutul European. UK.. 1997.). Mucchielli. Bucureşti.. Nisbett.. Cambridge University Press. Mucchielli. Cambridge. Pânişoarǎ. 1999. New York.. Alex. 2007. The Psychology of Judgment and Decision Making. McQuail. New York. pp. Jean. T. New York. C. An Imprint of Wiley. Alex. D. Mucchielli. Kruger.. Managementul resurselor umane. Judgment Under Uncertainty: Heuristics and Biases. R... The Myth of Leadership.. R. (Eds. 11211134. Class.. Human Inference: Strategies and Shortcomings of Human Judgement.. Ediţia a III-a. Comunicarea eficientǎ. Sleeter. 1994. 295 .. The Dreamkeepers. Heuristics and Biases: The Psychology of Intuitive Judgment. Ghid practic. A.. 2006. New York. Gender. Grant. Bucureşti. A. 2005. Comunicarea. Englewood Cliffs. Random House. McGraw-Hill. Arta de a influenţa. 2004. S. A. Editura Institutul European. John Wiley & Sons. C. Georgeta. Guéguen. Bucureşti. Legrand. în Journal of Personality and Social Psychology. Nicholas. Limbajul trupului. 1982. Cambridge University Press. Psihologia consumatorului.. Arta de a comunica. Emory A. Ladson-Billings. Miége. Pease. Mucchielli. 1994. 1997. Griffin D. New York. No. How We Know What Isn't So: The Fallibility of Human Reason in Everyday Life. Metode.. Iaşi. 2002 (siglă: RǎşPc). Comunicare în instituţii şi organizaţii. nr. Jeffrey S . Creating Leaderless Organizations. Psihologie şi comunicare. Ed. 2006.Anuarul de martie. Weaver. Gardner. Bucureşti. Iaşi. Vol. Ion-Ovidiu. 1980. Indianapolis. Gilovich.. The Free Press. Editura Curtea Veche. David. Communication Theories: Perspectives. 2006 (siglă: PânC). New York: McGraw-Hill. Editura Polirom. 6.A. Iaşi. Kahneman D. S.. Plous. McGraw-Hill. 2006. Communicating Effectively.. Andrede. Iaşi. Tipografia Universitǎţii. Ruxandra . 3rd edition. Iaşi. Massimo. Ross. Pânişoarǎ. New York.. Alex.). NJ. 77. Allan & Barbara. Factorii care ne influenţeazǎ comportamentul de consum. Gardner. Polirom. Teoria proceselor de comunicare. Tversky. Prentice-Hall. L. Editura Polimark. 2005 (siglă: MuccAc). Editura Polirom. Slovic P. Boniface. Rǎşcanu. Palo Alto. Tehnici de comunicare. A First Look at Communication Theory. Traducere de Marius Roman. Iaşi. Davies-Black. 1994. Griffin. Turning on Learning: Five Approaches for Multicultural Teaching Plans for Race. Jossey-Bass. 5 / 2010 Gilovich. Processes. Ion-Ovidiu. Bucureşti. 4th ed. Bernard. 2001. Justin. Pease. 1993. Jean-Andre. Editura Polirom. 2002. Iaşi. Inevitable Illusions: How Mistakes of Reason Rule Our Minds. Editura Polimark. 2002 (siglă: MuccAi). 2000. Jossey-Bass. Pânişoarǎ. forme şi psihologia situaţiilor de comunicare. A.. Nielsen. Unskilled and Unaware of It: How Difficulties in Recognizing One's Own Incompetence Lead to Inflated Self-Assessments.. 1999.. (Eds. G.E. Piatelli-Palmarini. 2nd edition. 1986. Editura Polirom. Iaşi. Abilitǎţi de comunicare . Niculae. As an imperfect instrument of human action. 1991. 1986.newfoundations. Second Edition. Werner J. Bad Decisions and Hurtful Acts. 2006. Tavris. 54. being also prejudiced by "biases". Tankard. Uses.org http://www. 2009. Hastings House. Prentice-Hall. http://adage. 1999. Carol. Communication Theories: Origins.. Torrington. with its paradigms. "fallacies".mindpowermarketing. Vol. Schacter.. fundamental stakes and contexts.html http://www. The Seven Sins of Memory: Insights From Psychology and Cognitive Neuroscience. D.. Personal Management. Severin. Comunicarea. New York. Tudorel.com/SLOGANSre/BeckerSlogans. 1995. 1979. Jr. L. 296 . and to the frequency of sloganeering. R.stcloudstate. James W. Florida. A New Approach.Virtual. Hall. presupposing the existence of persuasive. 2007. Veridic. Our paper aims at classifying and exemplifying group and individual biases and fallacies which characterise didactic communication due to its high levels of subjectivity. 2007. nr.Anuarul de martie. Gherghiţă. L.en.logicalfallacies http://www. results in embettering human relationships. Prentice Hall. 3. "Bias" and "Fallacy" Abolition (Abstract) Didactic communication plays an increasing part in the educational system.html Optimising Didactic Communication through Slogan.. "truthiness". Stanton. Diana.Ludic. Mistakes Were Made (But Not by Me): Why We Justify Foolish Beliefs.. Orlando.edu/acadwrite http://www. Aronson.com/century/slogans. New Jersey. D. Ion.fallacyfiles. Bucureşti. Bucureşti. 182-203..wikipedia. Daniela.com http://www. în American Psychologist. manipulative and empathic tasks. Gherghiţă.. N. Editura Ştiinţificǎ şi Tehnicǎ. "errors". Speech Communication. Methods. Irrationality: The Enemy Within. No. Pinter & Martin. Comunicarea organizaţională şi managementul situaţiilor de criză.org http://leo. largely caused by psychological factors as well as logical flaws.. The knowledge of the communication process. Editura Polirom. Zeca-Buzura. Efectul de real al televiziunii. communication witnesses barriers. Elliot.. Iaşi. Editura Ministerului Administraţiei şi Internelor.com http://www. New York.communicationides. Harcourt Books. Examples from daily biased sentences are offered with the hope of restoring communication to its genuine condition. Sutherland. Stuart. 5 / 2010 Ross. sau (după cum îl pomenesc alte documente ale vremii. lângă Naissia / Naissus („dava industriei naiurilor") / Nish (în antichitate. numită pe alte segmente temporale şi Moesia Superior). II. Niš). după cucerirea ţinuturilor de la Dunărea de Jos de către armatele Romei. ori la Tomis şi 297 . făcându-se o mai clară trimitere la strategica sa eparhie dunăreană) Niceta de Remesiana / Romoesiana. 71). în provincia imperial-romanică Dacia Ripensis (ori Dacia Aureliană. ceea ce este confirmat şi de Paulinus Nolanus (353 − 431). desigur. ca Romoesiana.. Studiile sale teologice. De reditu Nicetae sive Dacia (Poema a XVII-a. Deum. Despre întoarcerea lui Niceta sau despre Dacia): "ibis et Scupos Patriae propinquos / Dardanus hospes". în Dacia. 176). şi le-a desăvârşit în Dacia Dunăreano-Pontică. mai exact spus. nr. în înfloritoarea localitate Romoesiana (adică „Roma Moesiei". VSP. poate la Tropaeum Traiani.. 93 sqq.Anuarul de martie. importantă davă-oraş a Dacilor sud-dunăreni. 81 / Fontes. dr. un oraş încărcat de istorie antică din Serbia. în Carmen XVII. apoi. dar şi important centru comercial pe-atunci. în sacra limbă valahă a secolului al IV-lea. 5 / 2010 Prof. / oaspete Dardaniei" (PNC. rostuind atât poezia cât şi filosofia creştină / patristică. Burebista. de cea mai mare strălucire în veac ("atque doctissimo Nicetae" - Paulinus din Nola). Niceta Remesianu. "vei merge şi la Scupi. "Te. importantă bază militară din care Imperiul Roman ataca Dacia Nord-Dunăreană - a lui Decebal -. şi azi. Bela Palanka). în vremea marelui rege al Daciei Mari. s-a născut pe la anul 340 (cf. laudamus. azi." Primul mare poet creştin pelasg (> valah). Ion PACHIA-TATOMIRESCU Argumente „interne" privind paternitatea nicetian-remesiană şi autohtonismul pelasgo-/valaho-dacic al imnului întregii Creştinătăţi. CSb. în vecinătatea Patriei tale.. văzuse lumina zilei împăratul Constantin cel Mare (la 27 februarie 272) ce. în Serbia - cf. firesc era ca tânărul Niceta Remesianu să opteze veridic pentru Creştinism / Ortodoxism în originalul chip al „Creştinismului Cosmic" (ca să apelăm la o strălucită metaforă a lui Mircea Eliade. concludea veridic: "Nu e de mirare dacă aria misionară a Sfântului Niceta de Remesiana s-a putut întinde. dr. 99). cât şi ţinuturi din Dacia Nord-Dunăreană ("Ibis Arctoos procul usque Dacos..." / "vei merge departe până la Dacii de la miază-noapte"). pe căile ostaşilor şi ale misionarilor anteriori. 71). coroborate cu celelalte documente literare şi arheologice... îndreptăţesc însă. în oraşul vecin. „de neamul Romoesienilor. în „ţara sa de râuri / munţi". din aria provinciilor („ţărilor") „de râuri" / „munţi": Oltenia. chiar dacă fu crescut de părinţii săi în spiritul Zalmoxianismului. 356. prof. IPnp. prin Edictul de la Mediolanum (> Milano). şi al „avantajelor de clasă clericală". sau - după cum mai scriu cronicile acelor vremuri - Romansiana. „sub tăcere" - cf.Anuarul de martie." ("Arta misionară" a Sfântului Niceta de Remesiana. Pr. 298 . chiar pe malul stâng al Dunării... Indicaţiile lui Paulin de Nola. în bună măsură. dintre Serdica (azi. la Remesiana (azi. Belgrad / Iugoslavia). DIS. Romoşenilor" - cf. Ardeal (nordul şi nord-estul Daciei - erau încă sub „controlul" preoţilor Zalmoxianismului în „războinicire multiseculară" cu Dacia Creştinismului. cu două decenii şi ceva înaintea naşterii poetului-episcop la Romoesiana / Remesiana. CPatr. În anul 370 - când îl menţionează episcopul Germanus într-o scrisoare către episcopii daci din Illyricum - era deja în scaunul episcopal. nr. Sofia / Bulgaria) şi Singidunum (azi. CAm. în buletinul oficial al Patriarhiei Române din Bucureşti. 72).+ suf. Romoesiana (Romoesiana < Roma. În contextul religios-politic imperial-romanic din orizontul anului 355 d. 520. Coman. Romantiana. „Roma Moesiei".+ -Moesia. prin care desemna coordonatele originale ale aproape bimilenarului Zalmoxianism împrumutate / transferate Creştinismului Valah din Dacia). nu putea rămâne neînrâurit de faptul că. cercetând (în anul 1948) aria misionară a Sfântului Niceta Remesianu. aflându-se sub pecetea vremii de „ofensivă" a Creştinismului şi de „defensivă" a Zalmoxianismului. pe pământul naşterii. Ţineau - „strategic" - de eparhia lui Niceta Remesianu atât teritoriile din Dacia Sud-Dunăreană. Banat. Bela Palanka. Ioan G. la care aderaseră mulţi concitadini romoesieni şi naissieni. H. Tânărul Niceta Remesianu. Naissus. 235 / VPS. „războinicire" trecută de cei interesaţi. în anul 313. ipoteza activităţii episcopului dac şi în Nordul Dunării. VSP. 5 / 2010 la Constantinusa / Constantinopol. -ana. din nefericire. legiferase Creştinismul în întregul Imperiu Roman. " (PNC. permiţând ivirea ipotezei că nolanianul prieten-episcop şi poet din vecinătatea sudică a Romei a dat curs invitaţiei lui Niceta Remesianu de a vizita mirificele ţinuturi ale Daciei care ţineau de eparhia sa. 734). cu un Ardeal (< Arudeal < Arudela < Arutela) ce are prunduri bogate în grăunţe de aur. 328). între fluvii. I. Iisus Hristos. 41). Magnus Ausonius. / omul drept trăieşte retras în peştera - / unde-a stat odinioară păgânul" („păgân". p. LXVI. e un pământ al Zalmoxianismului ce. HIst. 40 sqq. a fost evocat de Paulin de Nola în poemul dedicat prietenului său dac.). cu ocazia călătoriei în Italica Peninsulă. 310 - 395. ACW-Nola. „parcă de la faţa locului". care a mai avut încă un ilustru elev. 299 . Despre întoarcerea lui Niceta sau despre Dacia. bogatul ţinut nord-dunărean. „nou" Sol / Mesager Celest. este vorba despre o Dacie Decebalo-Traiană cu „munţi inaccesibili". în vremea episcopului valah.Anuarul de martie. Dacia - în viziunea poetului-episcop Paulin de Nola - e un tărâm al „tragediei lui Decebal". nu a admis / îngăduit sclavia. 72). aprox. modo mente caelo / conligit aurum. nr. cf. dar metamorfozat acum. 1948. acum e (pământ) al vieţii". 356 / apud VSP. nimbând Creştinismul Cosmic (cf. / se pun acum cu bucurie" în slujba "adevăratului Stăpân". pe malul pontic. mereu ne-nfrânte-n războaie. "odinioară pământ al sângelui. din marea eparhie nicetian-remesiană de pe ambele maluri ale Dunării de Jos. Ausoniu (D. la Tomis. Este vorba despre acea Dacie Nord-Dunăreană. Se constată la Paulin din Nola nu numai urmele lecturilor din Ovidiu. "Grumazurile ce. "unde Boreas ... înţepeneşte fluviile cu gheţuri dese" (după Herodot. / acum înfloresc rânduieli îngereşti. în care se exercita Niceta Remesianu ca „atlet al lui Iisus Hristos". exilatul în Dacia Sud-Dunăreană. I. în "aur cules cu mintea din cer": "...quod humi manuque / ante quaerebat. ci şi o cunoaştere a realităţilor „parcă pe viu". între vestiţii "Daci Magni". BLit. ACW-Nola. 178. nu numai învăţăturile / informaţiile de la dascălul său cu paterne obârşii dacic-maramureşene. dacul ce a devenit împăratul Graţian / Gratianus - cf. Şi Dacia - după cum viersuieşte tot Paulin de Nola -. / au respins jugul sclaviei. Niceta Remesianu îi descrisese eparhia în anul 397 / 398. Niceta Remesianu. Şi "unde cândva era nărav de fiară. 5 / 2010 Biserica Ortodoxă Română. 82 / Fontes. 5 - 8. fiind şi Marisia / Mureş − cf. "aurul ales înainte cu mâna din pământ". în ciuda biruitorului împărat Traian în faţa regelui-erou al Daciei Nord-Dunărene (după mobilizarea marilor forţe armate ale Imperiului Roman la Dunăre şi Carpaţi). îndeosebi. Acest spaţiu mirific al Daciei Creştine. Filosofic-patristica operă a lui Niceta Remesianu. 847 - 876. nr. străbătută de soarele „Creştinismului Cosmic".Anuarul de martie. la Geţi ş. 2. desigur. Niceta Remesianu a călătorit şi în afara Daciei. prefăcând-o-n ogor roditor. / nunc ibi ritus viget angelorum. "Despre Credinţă". cuvânt sacru atât la Daci. 40).).): 1. 236 / IPnp. Ambrozie şi Fericitul Augustin. la Thraci. 69. cuprinde şi „sextalogia" catehetică de profunde ecouri prin secoli (Cassiodor. Ioan Gură de Aur. 98). au fost marcate şi de „halta" de la Nola. despre rostul / funcţia Simbolului Credinţei. se arată în ce se rostuieşte Simbolul de Credinţă şi în ce rezidă Rugăciunea Domnească. BN. 236). / şi cauţi drumul. având ca „ţintă" cetatea eternă a Romei. Ghenadie de Marsilia ş. din care au rămas două fragmente ce permit a se observa tâlcuirea unui sens al "actului duhovnicesc prin care cel ce vine la Botez se leapădă de diavol şi de lucrurile lui". cât şi la urmaşii Valahi ai acestora: "Tu străbaţi codrii meréi. "Despre erorile păgânismului". "Despre felul în care trebuie să se comporte candidaţii doritori să ajungă la harul Botezului". structurată în două părţi: De ratione fidei / Despre raţiunea Credinţei 300 . 3. despre "categoriile de oameni ce pot veni la Sfântul Botez". două dintre călătoriile lui în Italica Peninsulă. ACW-Nola. din anii 397 / 398 şi 402 (cf. // Toate ţinuturile miazănoptit-dunărene-ţi zic tată..." / "Te patrem dicit plaga tota Boreae..." (ibid. mai ales. - după cum se ştie din Pilda lui Dromihete -. spre „a se închina la moaştele Sfântului Felix" (CPatr. LII. 5 / 2010 aici. spre a-şi reîntâlni prietenul. dar. cu sensul de „zalmoxian") / "mos ubi quondam fuerat ferarum. cf. din Campania. Competentibus ad baptismum instructionis libelli sex (Libelli instructionis) / Catehismul candidaţilor la botez în şase cărţi (cf. Niceta Remesianu este şi pentru Dacia Nord-Dunăreană tată. înfrângi pădurea-n sterpie / a minţii. episcopul Paulin de Nola (Paulinus Nolanus).. M. din care s-au păstrat trei fragmente despre originea / rostul lucrării. Opera lui Niceta Remesianu - cât s-a păstrat / transmis prin vremuiri - îl proiectează pe episcopul valah alături de sfinţii: Chiril al Ierusalimului. CPatr. a. lucrare păstrată aproape în întregul ei. GN etc. / et latet iustus quibus ipse latro / vixit in antris" (ibid. O scrisoare către papa Inocenţiu I (409 - 415) s-ar constitui în „ultimul document" privitor la Niceta Remesianu (ceea ce determină tradiţia istoriografică să considere anul 416 drept „anul înălţării sale la Cer"). se lămureşte actul duhovnicesc al celui ce se îndreaptă spre Botez. culmi nesfârşite. a.). Scrierea De vigiliis servorum Dei / Despre privegherea robilor lui Dumnezeu este o omilie despre introducerea. aidoma întemeietorului Zalmoxianismului din orizontul anului 1600 î. 104). "plecând de la fiinţa Sfântului Duh" şi arătând "atributele sale. încă din acea vreme. ofrandă cu valenţele purităţii / purificării. 73). în Biserica Valahă. "De Symbolo" / "Despre Simbolul Credinţei". 236 / CŞiC.Anuarul de martie. singura jertfă este constituită din pâine şi vin. când sub numele lui Origen. ci el merge înapoi. expunând probleme trinitare. de unde şi-a luat fiinţă" (apud IPnp. 5 / 2010 şi De Spiritus Sancti potentia / Despre puterea Sfântului Duh. transmisă integral. fiind aşezate "cu deliberare în trupul recunoscutei tradiţii" (IPnp. să studieze cartea Despre Credinţă de Niceta Remesianu. hristologice etc. 301 . când se sfârşeşte omul din viaţă. va ajunge prompt la contemplarea dumnezeiască" (CDi.. tradiţia Zalmoxianismului. unde. ce se metamorfozează - graţie lucrării Sfântului Duh. H. sufletul nu moare. zalmoxian. "Împotriva genethliologiei / horoscopului". îndeosebi. Aserţiunile elogioase ale lui Cassiodor la adresa acestei lucrări pun în evidenţă capacitatea de sinteză. dunăreană. "o ţinută ortodoxă riguroasă". 104). şi înrăzărindu-se în strălucirea învăţăturii cereşti (din această carte). de sâmbătă noaptea spre duminică. însă sufletul este nemuritor. în cadrul Liturghiei - "în trupul şi sângele lui Hristos". profunzimea impresionantă a gândirii episcopului din Dacia: "Cel ce doreşte să atingă iute lamura învăţăturilor despre Tatăl. Se ştie că în Creştinism. consideră că "omul este format din două părţi: din trup şi din suflet. care „nu s-a păstrat". unde sunt dezbătute probleme "în legătură cu arienii şi apolinariştii". de pătrundere spre esenţe. CPatr. a Sfintei Privegheri în slujbele de seară (cf. nr. chiar dacă a fost pusă. jerta zidirii. "nu tind nicidecum spre o reformulare a viziunilor despre sensurile umanismului şi despre destin". mai mult ca sigur din „cauza" circumscrierii unui element prea „autohton". unde este relevată "consubstanţialitatea Fiului cu Tatăl şi Dumnezeirea Sfântului Duh" (cf..). 207 sq. PDppr. 5. XVI). pe care le exercită împreună cu celelalte două Persoane ale Sfintei Treimi". mai exact spus. Despre jertfirea Mielului Pascal / De Agni Paschalis victima e o carte care s-a făcut „pierdută". aborda problema sacrificării mielului la Paşti. 233 sqq. "soluţionate ortodox" (VSP. trupu-i într-adevăr muritor. despre Fiul şi despre Sfântul Duh (...). 6. Este lucrarea unde. 4. când sub numele lui Niceta de Aquilea. după cum lasă a se înţelege şi Ghenadie de Marsilia. reflectând cateheza cosmic-creştină dinspre cei cu ştiinţa de a se face nemuritori.). ideile lui Niceta Remesianu vin din nemuritoarea dogmatică a Zalmoxianismului. care o practica la un nivel „atingând stelele" (Paulin de Nola).Anuarul de martie. dimensiunea creştin-cosmică a Privegherii / Priveghiului îşi are revelarea primă în Gura de Rai. de asemenea. Niceta Remesianu subliniază: "Mi-aduc aminte că pe când vorbeam despre frumuseţea şi folosul privegherii. adică viersuirea. am făgăduit că. unicii lor strămoşi cu ştiinţa de a se face nemuritori. Poezia şi muzica. în timpul nopţii. ca şi la Daci. 74. După ce face o istorie a "cântărilor" în Biserică. să furăm. la furnică şi imită căile ei"...)" (IPnp. se profilează în temeiul "general de reconstrucţie morală a lumii" (cf. cântarea cea dulce. nr. provine din Zal moxianism. Concepţia lui Niceta Remesianu asupra imnologiei creştineştibisericeşti. fireşte. în cuvântarea următoare. sublimele ei cântări" − VSP. deci să furăm din noapte pentru cugetare. pasăre a sufletului). În precuvântul omiliei De Psalmodiae bono. bună să tămăduiască rănile păcatelor... Dulceaţa cântării poate să scoată din sufletul omenesc ceea ce nu poate să scoată severitatea legii" (ibid. din duminici şi o parte din sâmbete. Desigur.). leneşule. Psalmodierea (viersuirea) era o practică sacră străveche la Pelasgi / Valahi în tratarea / tămăduirea Sufletului. dacă vrem să fim învingători („Du-te. 104). ca şi încântecele / descântecele utilizate de medicii Zalmoxi anismului în psihoterapie. imnurile ortodox-bisericeşti aveau menirea de a înnobila / purifica sufletul. lucru pe care. şi mai este în anumite provincii ale Daciei / României şi pasăre psihopompă. ce se aprinde la capul sau pe pieptul mortului. privighetoarea era. asupra „psalmodiei". atât la epopţii Zalmoxianismului cât şi la Niceta Remesianu. îl va realiza lucrarea de faţă" (apud VSP. arătând că noaptea este întuneric pentru trup şi el nu ne poate subjuga. 75). tot de aici denumirea - numai la Valahi - a păsării ce „priveghează noaptea" cu cereştile. de la psalmistul David până la Sfântul Ciprian (căruia-i citează lucrarea Ad Donatum). la Valahi. prin elementele dinspre estetica Zal- 302 . voi trata despre lauda şi taina imnelor. Niceta Remesianu conchide zalmoxian: "...Domnul a creat această băutură. Ca şi viersuirile Zalmoxianismului străbătute de sublim. 5 / 2010 despre Privegherea / Priveghiul "celor trecuţi către Domnul. cu ajutorul lui Dumnezeu. înainte de înmormântare" ("de aici denumirea lumânării: privighetoare. IPnp. Abordând „folosul privegherilor". 103). Niceta Remesianu "statuează valoarea şi funcţiile meditaţiei în echilibrul fiinţei. Elevat spirit zalmoxian se evidenţiază şi în lucrarea De Psalmodiae bono ("De utilitate hymnorum") / Despre Bunul Psalmodiei (sau "Despre foloasele cântării de psalmi"). Uşă etc. Deum. în corabia ce-l aduce spre Patrie. Niceta Remesianu uimeşte nu numai prin erudiţie. Prin Te. despre aceste coruri spune Paulin că „ating stelele cu cântecele lor". Dumnezeule. intrând. frumoase cântări şi imne. este cântăreţ. Judecător. Şi cu prilejul călătoriilor la Roma. totodată. (...) Niceta îmbină poezia şi muzica. el nu intră în lăcaşurile italiene de cult decât însoţit de coruri de călugări şi călugăriţe. însă şi profet. slujindu-se de muzică deopotrivă ca pedagog. H. O predică deosebit de valoroasă a lui Niceta Remesianu este şi De diversis appelationibus / Despre diferitele numiri ale lui Hristos. Dumnezeule. ori în locul acesteia. asemenea lui Orfeu. Lumină. Om. 5 / 2010 moxianismului. Paulin îl prezintă ca autor de imnuri şi. aed. scris pe la anul 370 d. laudamus... / Pe Tine. Din bogata operă poetică a lui Niceta Remesianu nu s-a păstrat / transmis decât Te. fiind din Capadocia - „cap-à/la-Dacia - / Capadochia / „Capul Dochiei / Daciei". după Doxologia Mare. făcându-le să se apropie vrăjite de corabie şi să asculte. împreună cu care cântă. Potrivit indicaţiilor liturghice. genialul poet s-a impus definitiv în marea poezie creştină universală. laudamus... / Pe Tine. inaugurând. Miel. a. Cale. Preot. împreună cu marinarii. Deum. ca părinte care se serveşte de muzică într-un chip deosebit. ci şi prin practicarea unei viersuiri cosmice. angajat în lupta pentru îmblânzirea naturii şi pentru fericirea umană" (ibid. Înger. în Dacia Sud-Dunăreană. sporeşte mult corola „foloaselor cântării de psalmi" faţă de cea pusă în evidenţă la Fericitul Augustin. la Sfântul Vasile cel Mare (deşi acesta.). devenit imn al întregii Creştinătăţi. Piatră. nr.Anuarul de martie. Niceta intonează imnuri care farmecă fiarele mării. Te lăudăm... se cântă la Anul Nou. Înţelepciune. înrădăcinat prin Zalmoxianism în întreaga Dacie şi a uimit lumea din afara fruntariilor ariei spirituale valahic-arhaice.. Te lăudăm.... teoretician şi filosof al ei: "...în Italia. totodată. după cum atestă Paulin de Nola. la Grigore de Nyssa ş. obişnuiţi până acuma să cânte numai celeuma. nu era chiar străin de Zalmoxianism. laudamus... / Pe Tine. Dumnezeule. unde face mare vâlvă prin erudiţia lui. fosta religie milenară a provinciei sale natale „imperialromane"). Deum. când a fost desemnat episcop pe pământul naşterii. Cuvânt. Pace. Te lăudăm.... unde se relevă după Sfânta Scriptură că Iisus Hristos este numit: Adevăr. la Romoesiana (> Remesiana). Te. Putere. genialul poet-episcop pelasg (> valah) din Dacia Dunării de Jos. filonul de aur al imnologiei valahe. Opera poetică a lui Niceta Remesianu ca „artă / muzică a sferelor / stelelor" a reverberat „Creştinismul Cosmic". în deschiderea reuniunilor Sfântului 303 . din nefericire. se viersuieşte drept "mulţumire pentru toată facerea de bine primită de la Dumnezeu" (VSP. Lucrările creştin-doctrinare şi artistice ale episcopului-poet din Dacia. cf. prin acest imn se adresa Dacilor de pe ambele maluri ale Dunării de Jos. de pe la „Schisma Mică" (aprilie - august 519. Daci ce. încă din orizontul anului 1600 î. mai mult ca sigur. ca şi cele de radiere a numelui de Dacia din istorii. chiar de elogiile contemporanilor. al imnologiei pelasge / valahe. Dumnezeule. mai sus. Te lăudăm.... atât de evidente. Niceta Remesianu (aprox. până astăzi. a cohortelor de „schismatici" susţinute - în primul rând - de Roma. în special. pentru că poetul-episcop Niceta Remesianu le destinase Pelasgo-/ValahoDacilor din satele sud-dunărene de deal / munte. credeau în monoteismul Zalmoxianismului. Te. laudamus... / Pe Tine. Te lăudăm.... „campanii" care. În cadrul acestor „campanii" de „uitare" (de „ştergere" / anihilare) a numelui autorului Niceta Remesianu. Istambul) etc. s-au bucurat de aprecierile. desigur. Dumnezeule. 65). a mitropoliţilor. Deum. E de presupus că nu mult timp scursu-s-a de la „înălţarea-i la Cer". 340 - 416). din zona 304 . înaintea începerii lucrărilor Adunării Naţionale Bisericeşti. Dumnezeule. cu care se inaugurează filonul de aur al imnologiei universal-creştine şi. episcopul-poet. şi în prima zi a anului şcolar de la institutele de învăţământ teologic. multiseculara campanie anti-Dacia". H. 5 / 2010 Sinod. laudamus... / Pe Tine. la onomastica prea-fericitului Patriarh. chiar în „punctul culminantimnic". 79).. continuă şi astăzi. străbătute de sublimul jertfei zidirii. Este de-a dreptul revoltător că. a fost atribuită - fără vreun temei nici măcar „urechistic" - unor poeţi de „circuit mediteranean-creştin-imperial". incontestabil. potrivit „strategiilor anti-Dacia de la Roma". de Constantinusa / Constantinopol (azi. Niceta Remesianu. în corelare cu „străvechea. „cei mai mulţi cercetători" din cele aproape 17 veacuri ce s-au scurs de la zămislirea imnului întregii Creştinătăţi. nr. capodopera sa poetică. de Niceta Remesianu. Te. ori ale Adunării Eparhiale. nu au apelat în vreun chip la incontestabilele. H. de spirit cogaionic / zalmoxian. a început „campania" anti-nicetiană / anti-remesiană. ori. Două sunt versurile indiscutabile / incontestabile din imnul Te. Deum. în orizontul anului 370 d. Nu s-a ţinut seamă de faptul că. la indiscutabilele argumente interne privitoare la paternitatea nicetian-remesiană şi la autohtonismul pelasgodacic / valahic. laudamus... / Pe Tine. preluat peste optzeci la sută de Creştinism. amplasate de autorul-episcop de la Dunărea de Jos chiar în „cheia de boltă". Te lăudăm.... şi care eclipsează creaţiile „de gen" din epocă. câtă vreme fost-a în viaţă. VSP. după cum s-a relevat.Anuarul de martie.. din Timoc. Deum. 5 / 2010 Naissus (Niş) - Singidunum / Belgrad.. / Tu devicto mortis aculeo aperuisti credentibus regna caelorum. mai frecvent. încă de la naştere (de la mistericul / iniţiaticul „plâns" în pântecul mamei-fecioară-împărăteasă) i se promite de către tatăl-împărat - spre a se naşte. Herodot).. n-ai strigat frica-n pântecul Fecioarei (Tu ad liberandum suscepturus hominem non horruisti Virginis uterum) este versul ce îşi conectează / centrează strălucirea („forţa fulgerării" Dacului-receptor întru sublim. de unde a trecut la Tesalonic şi Patras. marcând „apoteoza imnică" (pe care „campioni schismatici-cunoscători" şi.Anuarul de martie. Pentru Pelasgo-/Valaho-Dacii cărora li se adresa în orizontului 305 . căruia. Raiul Zalmoxianismului. desemnat prin sintagma Ţara/Împărăţia-Tinereţii-fără-Bătrâneţe-şi-Vieţii-fără-Moarte. 163 sqq. / Tu. „Crucea Sfântului Apostol Andrei"): Tu ad liberandum suscepturus hominem non horruisti Virginis uterum. din localităţile ce ţineau de Dacia.. întru catharsis) în mitul nemuririi dacice obţinute în calitatea de războinic al fotonilor (ca să evităm „clişeizarea" Luminii). sunt două trimiteri sacre. ori din Valea Dunării. din secolul I d. n-ai strigat frica-n pântecul Fecioarei. nr. conectate puternic în fundamentele monoteiste ale Zalmoxianismului Pelasgo-/Valaho-Dacilor ce au ivit şi nutrit / purtat prin milenii până azi peceţile stilistice de profund autohtonism ale acestui mare popor al Eurasiei („al doilea după al Indienilor". ce convertise sute de mii de Pelasgi / Valahi-zalmoxieni la Creştinism. ce-i poartă numele şi în zilele noastre. apoi. I) Tu. În aceste două stihuri. de pe ţărmul vestic şi nord-vestic al Mării Negre. fireşte. CCLl. desigur - pe crucea „în formă de X". spre a vedea lumina zilei în această lume -.. unde încă nu pătrunsese „Creştinismul de Câmpie" adus / propovăduit la Dunărea de Jos de Sfântul Apostol Andrei (mai mult ca sigur. desigur. în calitatea de Făt-Frumos. Valaho-Daci cu nezdruncinată credinţă aproape bimilenară în monoteismul Zalmoxianismului. cu aprobarea imperială a Romei.). Sfântul Niceta Remesianu avea drept model pe Sfântului Apostol Andrei.. Biruitorul-din-Suliţa-Morţii. editori roesleriano-stalinişti „recenţi" se prefac a le omite „ca din greşeală" („de memorie / tipar"). de la Museua / Buzău până la Morisenadunum / Cenad. căci nu „cadrează dogmatic" atunci când se mai atribuie acest imn vreunui Ambrosius − cf. adică: Tu.. Întrupatul-în-Om întru mântuirea-i. din Caraş-Severin / Banat. deschis-ai credincioşilor poarta-mpărăţiei cerurilor. în certificarea părintelui istoriilor. la Singidunum / Belgrad şi pe Valea Moravei. de aici. ori din cele nord-dunărene. - în acest oraş grecesc fiind arestat şi pironit / răstignit - de Greci. din Mehedinţi / Oltenia. H. Întrupatul-în-Om întru mântuirea-i. taci. deşi nu se vor mai întoarce. 5 - 70 d. frecvent întâlnit în basmele Pelasgo-/Valaho-Dacilor. mai exact spus. înmormântările sunt prilej de sărbătoare şi le cinstesc ca pe nişte lucruri sfinte. nemuritorul Războinic / Cavaler al Zalmoxianismului): "Taci. la unii sunt deplânse naşterile şi jeliţi nou-născuţii. Fontes. zicea împăratul. ele totuşi nu se sting.). zalmoxian. ci merg în locuri mai fericite. neasemuitei mitologii valahe.. n-ai strigat frica-n pântecul Fecioarei (Tu ad liberandum suscepturus hominem non horruisti Virginis uterum) nu era „hermetic" / „încifrat"." (s." (HIst. iar alţii socotesc că. „Strigătul" / „plânsul" („bocetul") fricii de a te naşte într-o lume plină de răutăţi ca a noastră este un motiv străvechi. VMR. informaţiile transmise de Herodot. Thracii [...]. 170 sq. sub cuvânt că de-acum se află în deplină fericire.. însă că e mai bine aşa decât să trăiască. 30). 5 / 2010 anului 370. n. unii cred că sufletele celor care mor se vor întoarce pe pământ. nr. le-am arătat. H. devenit dincoace de orizontul anului 1600 î. o dată ce s-a născut. dar. a.). dacă văzu şi văzu că nu tace. nemuritorul rege-zeu-medic de Sarmizegetusa. prin cânt şi joc. 4). că ţi-oi da Tinereţe-fără-Bătrâneţeşi-Viaţă-fără-Moarte. sau. Trauşii.). care se cred nemuritori. alţii cred că sufletele mor negreşit. menţionează cu privire la „plânsul" / „bocetul" de la naşterea Dacului / Thracului: "Dintre aceste semninţii thrace. episcopul-poet. Subliniem că în mitologia / mi- 306 . în sfârşit. Graţie impresionantei. n. fătul meu.): "Thracia este locuită de un singur neam de oameni. pelasgo-/valaho-cogaionic. pe mort însă îl îngroapă jucând şi veselindu-se. obiceiurile pe care le au Geţii. au aceleaşi datini ca şi ceilalţi Thraci. Pomponius Mela ş. în Istorii (V. numai că la naşteri şi la înmormântări iată ce fac: rudele se aşază în jurul nou-născutului şi încep să bocească de câte rele are să îndure. în toate privinţele. se nuanţează: Nenăscutul din Dacia nu înceta să plângă / strige în pântecul tinerei mame-împărătese până nu i se promitea de către tatăl-împărat Ţara / Împărăţia-Tinereţii-fără-Bătrâneţe-şi-Vieţii-fără-Moarte (odată născut." (Tfb. ca sortit nemuririi cogaionice. că ţi-oi da împărăţia cutare sau cutare. cf. stihul Tu. dragul tatei. 53).Anuarul de martie. Herodot (484 - 425 î. ca în zilele noastre. Împărăţiei-Tinereţii-fără-Bătrâneţe-şi-Vieţii-fără-Moarte. De aceea. el devenea nemuritorul Făt-Frumos. H. scăpat de atâtea necazuri. Informaţia o regăsim - peste aproape o jumătate de mileniu - şi la Pomponius Mela (aprox. înşirând toate pătimirile omului (s.. I. Întrupatulîn-Om întru mântuirea-i. fiule. 389. II. dimpotrivă. H. îi mai zise: taci. şi alte multe de-alde astea. având în temelie aproape două milenii de oralitate cultă a şcolilor Zalmoxianismului. că ţi-oi da de soţie pe cutare sau cutare fată de împărat. Niceta Remesianu. îl leagănă de câteva ori şi apoi. serie ce nu se întâlneşte la alte popoare. având răspândire numai în arealul numit Dacia. 5 / 2010 tosofia. pentru istoria literaturii valahe şi universale. din Cogaion / Sarmizegetusa.Anuarul de martie. „fiul lui Samoş / Dumnezeu" -.. Dumnezeule. Samoş / „Zamoş".) nu este altcineva decât Iisus Hristos. „tot în al cincilea an". 345). omul moare străpuns.. al trimiterii Mesagerului Celest. Iisus Hristos nu şi-a strigat vreo frică de vreun soi în pântecele Mamei-Fecioare. în Istorii (IV. al exercitării acestei prime religii monoteiste din istoria spiritualităţii universale. adică Dumnezeu îşi arată bunăvoinţa şi primeşte Mesagerul Celest (Ambasadorul Daciei) pentru patru ani. pironitul pe cruce. nume deformat de carianul Herodot în Zalmoxis. de fapt. regele-zeu-medic. confundat cu Sa-lu-moş. ţin cu vârful în sus trei suliţe. iar alţii. Pentru imnologie. a mitului Perechii Ideale. necunoscând statutul sclaviei. menit a substitui Solul / Mesagerul Celest aruncat în trei suliţe şi trimis ritualic-iniţiatic la Dumnezeul Cogaionului / Sarmizegetusei (adică la „Soarele-Moş" / „Tatăl-Cer". "credinţa lor este că ei nu mor...". dacă. ci din Cogaion / Sarmizegetusa). Te lăudăm.... aşezându-se la rând. deschizător de poartă cerească pentru semenii săi din Dacia (Tu devicto mortis aculeo aperuisti credentibus regna caelorum. Aşadar. apucându-l de mâini şi de picioare [...]. la Dumnezeu. nr. serie de basme purtând unicitatea peceţii stilistice a Zalmoxianismului. este arhicunoscut şi în mare măsură descris şi de Herodot. I. laudamus... / Pe Tine. Deum. Sol / Cavaler (Făt-Frumos) ce şi-a „plâns" / „strigat" frica de-a se naşte încă din pântecele tinerei sale mame-împărătese. la Curtea Împărăţiei Sale din Cerul al Nouălea (de-aici şi vorba valahă: a se simţi ca într-al nouălea cer). în cădere. în rang de „Papă". scenariul misteric / iniţiatic din Zalmoxianism. făcându-i vânt. ori spre deosebire de Cavalerul / Războinicul Zalmoxianismului. Te. 94 - 96): "Iată în ce chip se socot ei nemuritori..." (este vorba despre Geţii de la Dunărea de Jos şi de la ţărmul vestic şi nord-vestic al Mării Negre). dar nu de la Roma. „omul-lui-Dumnezeu-pe Pământ". întruchipare „terestră" a Soarelui. spre deosebire de Solul (Mesagerul Celest) la Dumnezeu (prima cale a obţinerii Nemuririi). Soarele şi Luna. există şi o serie de basme cu nemuritorul protagonist Făt-Frumos - proiecţie telurică. II) Biruitorul din „suliţa morţii". îl aruncă în sus peste vârfurile suliţelor. serie de basme ţinând de sfera oralităţii culte a Zalmoxianismului. "trimiterea Solului se face astfel: câţiva dintre ei. rămân încredinţaţi că (Dumne)zeu le este binevoitor..." (HIst. în folclorul Pelasgiei (Thraco-Daciei) / Valahiei. luptând cu duşmanii Daciei până la ultima picătură de sânge. 307 . CSb = Ioan G. Instructio ad competentes. vol. 7 - 9 / 1981. II (ab anno CCC usque ad annum M) / Izvoarele istoriei României. Paulinus of Nola. vol. the English version by Johannes Quasten. Hist.Anuarul de martie. Editura Univers. CDi = Cassiodor. Gheorghe Ştefan. GN = Klaus Gamber. 1975. CŞiC = Ioan G. CCLl = Maria Capoianu. Regensburg. 1970. Editura Didactică şi Pedagogică. 1979. Niceta von Remesiana. anul I. Coman. Editura Mitropoliei Banatului. "Aria misionară" a Sfântului Niceta de Remesiana. II = Fontes Historiae Dacoromanae. IPnp = Ion Itu. Civilizaţie şi cultură (traducere de Sorin Paliga. Cambridge. 1132 C. apud M. Scriitori bisericeşti din epoca străromână. nr. Editura Institutului Biblic şi de Misiune Ortodoxă. Editura Ştiinţifică. De institutione divinarum litterarum. Drăgulin. "Şi Cuvântul trup s-a făcut" − hristologie şi mariologie patristică. 1993. Patrologie. dr. Virgil C. BLit = Jean Bayet.. Coman. Editura Aethicus. Lawler. 1 (22 iunie −22 decembrie) 1995. Bucureşti. Timişoara. 1964. Editura Meridiane. 1905. Editura Orientul Latin. His Life and Works. prefaţă şi note de Radu Florescu). 1993. în Mitropolia Ardealului (revista oficială a Arhiepiscopiei Sibiului şi a Arhiepiscopiei Clujului. XVI. E. Patria sfântului Ioan Cassian de Ion Pachia Tatomirescu). II (de la anul 300 până la anul 1000 - publicate de: Haralambie Mihăescu. New York. Bucureşti. II = Herodot. Bibliografia de sub sigle: ACW-Nola = Ancient Christian Writers - The Poems of St. 308 . Niceta of Remesiana. Ed. CDr-1 = Caietele Dacoromâniei. pp. GCiv = Marija Gimbutas. I. Popescu). LXVI. Istorii. Vladimir Ili escu. pe cerul încă nedivizat al Creştinismului.. 2 − 11. Gabriela Creţia. Bucureşti. Radu Hâncu. Editura Academiei Republicii Socialiste Ro mânia. Coman. 1994. Coman. 1956. LXX. Decebal Bucurescu. Burn. 1964. 5 - 8 / 1948. I. BN = A. CDCD = Sfântul Ioan Cassian. 1999. în Biserica Ortodoxă Română (buletin oficial al Patriarhiei Române). Fontes. Braşov. Primii noştri poeţi. CPatr = Ioan G. Paulist Press. 1989. nr. nr. Influenţe ale Sinodului al II-lea ecumenic (381) şi ale principalelor lui personalităţi asupra începuturilor teologiei româneşti. Timişoara. univ. Buc. Bucureşti. H. 1961. nr. CAm = I. DIS = Gh. Walter J. G. Sibiu). 5 / 2010 de Niceta Remesianu. Burghardt and Thomas Comerford. un curcubeu mirific pe cerul spiritualităţii Daciei. postfaţă: Zalmoxianism şi Creştinism în Dacoromânia. Bucureşti. II.. I. Bucureşti. Limba latină. Editura Institutului Biblic şi de Misiune al Bisericii Ortodoxe Române. Literatura latină. Bucureşti. rămâne o neasemuită capodoperă din orizontul anului 370 d. 1972. anul XXVI. Şt. A douăzeci şi patra convorbire duhovnicească (traducere / adaptare din limba latină de prof. Bucureşti. şi a Episcopiilor Alba Iulia şi Oradea. during Burebista. today. De la priveghere la privighetoare. LXI. and later. after the conquest of the lands South of the Danube by Rome's armies. nr. Bucureşti.D. în "Renaşterea bănăţeană" ("Paralela 45"). in the imperial 309 . de Hartel.. teză de doctorat. PNC = Paulinus Nolanus. 1985. sau în Fontes. Editura Academiei Române. Viena. Tfb =Tinereţe fără bătrâneţe şi viaţă fără de moarte - basme populare româneşti. LXX etc. VSP. 176 - 181. Craiova.. Series Latina. II. "Internal" Arguments Concerning the Niceta-Remesian Paternity and the Pelasgo-/Wallachian-Dacian Autochthonism of the All-Christendom Hymn. vol. 847 - 876. Competentibus ad baptismum instr.... în Biserica Ortodoxă Română. who established the foundations of both the poetry and the Christian / patristic philosophy.). M. VCT = Veniamin Costache. VSP = Nestor Vornicescu: Scrieri patristice în Biserica Ortodoxă Română până în sec. Bela Palanka). to be more exact. "the Rome of Moesia".. Carmen XVII. Patrologiae Cursus Completus.... pp... izvoare. in the flourishing town of Romoesiana (i. "Te. VMR = Romulus Vulcănescu. 1807 (reed. 4 - 6 / 1943.". G. being today a city laden with ancient history in Serbia). like Romoesiana. Ed. 30 august 1993. XVII. LII. 1844 - 1855. 1940 etc.. 1828. 5 / 2010 M. cu o Prefaţă de Virgiliu Ene. near Naissia / Naissus ("the dava of the pan pipe industry") / Niš (in antiquity. PDppr = N. Bucureşti. Migne. Mănăstirea Neamţ. 8. (cf. P. Niceta Remesianu (Niceta de Remesiana). în Corpus Scriptorum Ecclesiasticorum Latinorum. was born in c. Mitologie română. traduceri." The first great Pelasgian (> Wallachian) Christian poet. XXX. 1983. an important military base whence the Roman Empire would attack North-Danubian Dacia - Dacia of Decebalus -. nr. TNR = Ion Pachia Tatomirescu. Deum. nr. 1067. circulaţie.Anuarul de martie. 1816. 1961. partea a II-a. 93 sqq. in the sacred Wallachian language of the 4th century. as well as a significant trade centre. (extras din revista Mitropolia Olteniei. 1894.). an outstanding town-dava of the South-Danubian Dacians. (v. undoubtedly. 3 - 4. pp. Niceta Remesianu. 340 A. Paris. 1 - 2. 81 sq. şi 5 - 6. or (according to mentionings in other documents of the age. XXXV / 1983). nr. making a clear reference to his strategic Danubian eparchy) Niceta of Remesiana / Romoesiana. the great king of Great Dacia. 1862.e. LII = J. vol. pagini B-5: 448. in Dacia. Ed. LXVIII. p. 71). ediţie îngrijită de Ioan Şerb. CSb. Popescu. Laudamus. Editura pentru Literatură (colecţia Biblioteca pentru Toţi). p. Te Deum.... "Te Deum laudamus. between Serdica (today. / being a guest to Dardania" (PNC. supposedly at Tropaeum Traiani.D. the neighbouring town. who border on your land. or - as the chronicles of the time mention - Romansiana. - when the bishop Germanus mentioned him in a letter to the Dacian bishops in Illyricum - he was already in bishopric on his native land. Sofia / Bulgaria) and Singidunum (today. Romoshenian descent" - cf. from the area of the provinces ("countries") "of rivers" / "mountains": Oltenia. In the year 370 A. as well as the lands in North-Danubian Dacia ("Ibis Arctoos procul usque Dacos..." / "you will travel far away to the North Dacians "). also called Moesia Superior on various time levels). 5 / 2010 Roman province Dacia Ripensis (or Dacia Aureliana. II. a fact confirmed by Paulinus Nolanus (353 − 431). more than two centuries before the birth of the poet-bishop at Romoesiana / Remesiana. legislating Christianity in the whole Roman Empire through the Edict of Mediolanum (> Milan). in "his country of rivers / mountains". and due to his "clerical advantages". Belgrade / Serbia). 81 / Fontes. 99). 235 / VPS. ana. in Serbia - cf. Romantiana. it was but natural that the young Niceta Remesianu should "genuinely" opt for Christianity / Orthodoxism in the original variant of the "Cosmic Christianity" (to use Mircea Eliade's wonderful metaphor. IPnp. Bela Palanka. were accomplished in DanubianPontico Dacia. "you will also visit the Scupi. 71). CPatr. On Niceta's Return or On Dacia): "ibis et Scupos Patriae propinquos / Dardanus hospes". 272) in Naissus. His theological studies. De reditu Nicetae sive Dacia (Poem XVII. Romoesiana (Romoesiana < Roma. at Remesiana (today. Ardeal (the North and the North-East of Dacia were 310 . Banat. Niceta Remesianu's eparchy would "strategically" include both the territories in South-Danubian Dacia. through which he designated the original coordinates of the almost bimillenary Zalmoxianism lent / transferred onto the Wallachian Christianity in Dacia). "of the Romoesian. 176). or at Tomis and Constantinusa / Constantinople.+ -Moesia.Anuarul de martie. the "Rome of Moesia".+ suf. Despite having been brought up by his parents in the spirit of Zalmoxianism. In the political-religious imperial Roman context in the horizon of the year 355 A. in the year 313. nr. to which many Romoesian and Naissian fellow citizens had adhered.D. in Carmen XVII. brilliant in the age ("atque doctissimo Nicetae" - Paulinusus of Nola). under the seal of the "offensive" Christianity and the "defensive" Zalmoxianism. the young Niceta Remesianu could not have remained uninfluenced by the fact that the emperor Constantine the Great was born (on February 27th. 5 / 2010 still under the "control" of the Zalmoxianist priests in "century-old warfare" with Christian Dacia.. in The Official Bulletin of the Romanian Patriarchate in Bucharest." (PNC.quod humi manuque / ante quaerebat. 1948. the hypothesis of the Dacian bishop preaching North of the Danube as well.. The mirific space of the Christian Dacia. Marisia / the Muresh River being one of the rivers − cf. While studying (in the year 1948) the missionary area of Saint Niceta of Remesiana. at Tomis. binds the rivers with thick frost" (according to Herodotus. 178). 520. 5 - 8. "the gold previously sought from the earth with the hands". Magnus Ausonius. on the Pontic shore. Niceta of Remesiana. One can easily trace in Paulinus of Nola the readings from Ovid. It was North-Danubian Dacia "where Boreas. Paulinus of Nola's clues. 82 / Fontes. 72). into "gold gathered with the mind from heaven": ". Doctor of Theology. On Niceta's Return or On Dacia. modo mente caelo / conligit aurum. therefore allowing the hypothesis that the Nolanian bishop-friend and poet from the neighbouring South 311 . corroborated with other literary and archaeological documents. "live" knowledge of the realities in the large Nicetian-Remesian eparchy on both shores of the Lower Danube. on the occasion of his journey to the Italic Peninsula. 356.. c. exiled in South-Danubian Dacia. nr. CAm.. to a large extent. was evoked by Paulinus of Nola in the poem dedicated to his Dacian friend.. Niceta of Remesiana had described to him his eparchy in 397 / 398. where Niceta of Remesiana pursued his calling as "an athlet of Jesus Chirst". the "warfare" being unfortunately "overlooked" due to particular hidden interests - cf. BLit. who had another illustrious pupil in the person of the Dacian who became the emperor Graţian / Gratianus - cf. 310 - 395. with its Ardeal (< Arudeal < Arudela < Arutela) rich in gravel banks with gold grains. p." ("The Missionary Art" of Saint Niceta of Remesiana. Ausoniu (D. I. HIst. it was about the DecebalusTrajan Dacia.Anuarul de martie. The Romanian Orthodox Church. the rich North-Danubian land in particular. during the Wallachian bishop.. 734).. Priest Ioan G. Coman. justify. as well as the "vivid". VSP. later metamorphosed. I. besides the teachings / information from his master of MaramureshDacian paternal descent - one of the renowned "Daci Magni" -. veridically concluded: "It is not surprising that the missionary area of Saint Niceta de Remesiana should have extended as far as the left bank of the Danube. DIS. 72). 356 / apud VSP.. 328). following the paths of soldiers and previous missionaries. LXVI. with its "inaccessible mountains". In Paulinus de Nola's views as a poet-bishop. Thracians. Jesus Christ. nr. never tolerated / approved of slavery: "Those necks which. Niceta of Remesiana's patristic-philosophical work. Niceta of Remesiana also travelled beyond the borders of Dacia. undeniably "aiming" at reaching the eternal city of Rome. / nunc ibi ritus viget angelorum. you prevail over the barren woodland / of unkempt minds and transform it into fertile fields. also includes the cate- 312 . Niceta of Remesiana is also a father for North-Danubian Dacia - a sacred word both with the Dacians. in order to "pray at the relics of Saint Felix" (CPatr. 236 / IPnp. is now the land of life". A letter to Pope Inocentius I (409 - 415) represents the "last document" concerning Niceta Remesianu (which spurs the historiographical tradition to consider the year 416 as "the year of his rise to the Heavens"). but particularly to meet his friend. Getae et al. Ambrose and the Happy Augustine. / in search of your way. / there is now the vigorous life of angels. / now rejoice to bend in submission" to the yoke "of the true Lord". John the Golden Mouth. CPatr..Anuarul de martie. Dacia "once the land drenched in blood. Dacia is the realm of "Decebalus' tragedy. / et latet iustus quibus ipse latro / vixit in antris" (ibid. And "where once existed the rule of beasts. // The whole region of the North calls you father. in spite of emperor Trajan's victory over the hero-king of North-Danubian Dacia (after the mobilisation of the great military forces of the Roman Empire near the Danube and the Carpathians). eternally unsubdued in war. in Campania. 236). haloing the Cosmic Christianity.). the bishop Paulinus of Nola (Paulinus Nolanus) again. Niceta of Remesiana's work - as preserved / handed down through the hostile centuries - projects the Wallachian bishop by the side of saints: Cyril of Jerusalem." / "Te patrem dicit plaga tota Boreae. and with their Wallachian descendants: "You tramp eternal trackless woods. conveying the sun of the "Cosmic Christianity". a land of Zalmoxianism which. / the just man now lives his hidden life in the caves / where the brigand once dwelt" ("heathen brigand" in the sense of "non-Zalmoxian") / "mos ubi quondam fuerat ferarum. - as is well known from Dromichaetes' Lesson -.. between 397 / 398 and 402 (cf." (ibid). a "new" Celestial Messenger... were marked by the "halt" at Nola. infinite peaks. 98). 5 / 2010 of Rome answered Niceta of Remesiana's invitation to visit Dacia's blessed lands which were part of his eparchy. / refused to bow in slavery. According to Paulinus of Nola's lines. two of his journeys to the Italic Peninsula. ): 1. BN. facilitating the interpretation of "clerical act through which the one coming to Baptism throws off the yoke of the devil and his evil doings". profoundly reverberating throughout the centuries (Cassiodorus. the work also debating matters "which concern the Arians and Apolinarists". explaining Christological. organised in two parts: De ratione fidei / On the Reason of Faith and De Spiritus Sancti potentia / On the Power of the Holy Spirit.C. GN etc. from which three fragments have been preserved. 104). 847 - 876. the clerical act of the one who seeks Baptism is explained. but travels back to where it came into being" (apud IPnp. "About the way Baptism candidates should behave in order to deserve Baptism". yet the soul is immortal. a Danubian "highly rigorous Orthodox form". "About Faith". about the purpose / function of the Faith Symbol. 233 sqq. exercised together with the other two Beings of the Holy Trinity". although it has been attributed to Nicetas of Aquileia and to Origen. "proceeding from the Holy Spirit" and pointing out "His attributes. LII. 104) - the tradition of Zalmoxianism. when man departs this life. Niceta of Remesiana's ideas arise from the timeless dogmatics of Zalmoxianism.. Competentibus ad baptismum instructionis libelli sex (Libelli instructionis) / The Catechism of the Baptism Candidates in Six Books (cf. 313 . 5 / 2010 chistic "sextalogy". like the founder of Zalmoxianism in the horizon of the year 1600 B. 5. trinitary etc. 3. M. 2. and what the High Priestly Prayer consists of. concerns. the body is mortal indeed. Gennadius of Marseilles et al. 73). "by no means tending to reformulate the views on the meanings of humanism and destiny". "solved in an Orthodox manner" (VSP. "Against Genethlialogy / the Horoscope". considered that "man is made of two parts: the body and the soul. 4. the "human subjects that are allowed to the Holy Baptism". nr. 236 / CŞiC.). 69. revealing "God the Son's consubstantiality to God the Father and to God the Holy Spirit" (cf. "About the errors of heathenism". CPatr. of which two fragments have survived. the soul does not die. being lain "deliberately on the body of the well-established tradition" (IPnp. "De Symbolo" / "On the Faith Symbol". as well as the purpose of the Faith Symbol. transmitted in its entirety.Anuarul de martie.). reflects the Cosmic-Christian catehesis originating from those who knew how to make themselves immortal. a paper almost entirely preserved. dealing with the origin / the purpose of the work. which "has not been preserved". a work in which. as with the Dacians.Anuarul de martie.). before burial. the impressive profoundness in the thinking of the bishop from Dacia: "Let he who wishes to reach in no time the flower of the teachings about God the Father. the name - to be found only with the Wallachians - of the bird which "watches the night" with its celestial. as an offering with purity / purification valencies. the power to penetrate to the very essence. more than likely "due to" circumscribing an "autochthonous" Zalmoxian element. we should steal alike from Sundays and some Saturdays if we wish to be vanquishers ("Go. therefore we should steal from the nighttime for meditation. privighetoarea / the nightingale used to be. XVI). or. 5 / 2010 6. nr. the building sacrifice. and beaming with the enlightening celestial knowledge (in this book). their unique ancestors who knew how to make themselves immortal. the bird of the soul). of the Holy Wake during the evening service in the Wallachian Church (cf. to the ant and imitate her ways".)" (IPnp. it was the work in which the author dealt with the matter of sacrificing the lamb at Easter.. which is metamorphosed - owing to the workings of the Holy Spirit. and still remains in some provinces of Dacia / Romania. PDppr. revealing itself for the first time in the Threshold of Paradise. Cassiodorus' eulogistic assertions about this work empasize the synthesis capacity. Niceta of Remesiana "asserts the virtues and the functions of meditation for the well-balanced being. 103). in those early times. a psychopomp. to be more precise. of those departed to God" ("whence the candle is also called privighetoare / watch. God the Son and God the Holy Spirit (...) study the book On Faith by Niceta of Remesiana. whence the nightingale. on Privegherea / The Vigil "during the night. Dealing with the "avails of the wakes". let him promptly accomplish divine contemplation" (CDi. Irrefutably. lazybones. On Sacrificing the Paschal Lamb / De Agni Paschalis victima is a book which seems to have been "lost". particularly on Saturday night to Sunday. burning at the head or on the chest of the deceased. The work De vigiliis servorum Dei / On Waking the Slaves of God is an homily on the introduction. for the Wallachians. 314 . sublime songs" − VSP.. by pointing out that night represents darkness for the body which cannot subjugate us. It is known that the sole oblation in Christianity is the act of offering the bread and wine of the Eucharist. during the Liturgy - "into the body and blood of Christ". 74. 207 sq. As Gennadius of Marseilles implied. the cosmic-Christian dimension of Priveghere / Priveghi / the Wake / the Vigil. originated in Zalmoxianism. in which it is noticed. suitable to heal the wounds caused by sins. Poetry and music. with Gregory of Nyssa et al.Anuarul de martie. Niceta of Remesiana concluded in a Zalmoxian manner: ". that is recitation and singing / chanting.). in the following speech. Power. 75). I promised that. permeated by the sublime. Door etc. while talking about the beauty and the avails of the wake / vigil. on "psalmody". After a history of the "types of cantillation" in the Church. that Jesus Christ is called: Truth. A particularly valuable sermon from Niceta of Remesiana is De diversis appelationibus / On the Different Names for Christ. Judge. Niceta of Remesiana's views on Chrisitian hymnology. IPnp. The sweetness of chanting can expel from the human soul that which the strictness of law cannot" (ibid. the Orthodox sacred hymns were undeniably meant to elevate / purify the soul. the sweet singing. like the enchantments / disenchantments employed by the Zalmoxian physicians in psychotherapy. Peace. Wisdom. Light.. 104). was not unfamiliar with Zalmoxianism. Stone. whose practice seemed to "reach the stars" (Paulinus of Nola).God created this elixir. greatly enrich the corolla of "the avails of psalm singing" as compared to the one rendered manifest with the Happy Augustine. the former millenary religion of his "Roman-imperial" natal province).. I would deal with the praise and the sacraments of hymns. is shaped on "the universal grounds of the moral reconstruction of the world" (cf. Lamb. a thing which. Word. Psalmody (psalm singing / recitation / cantillation) was an ancient sacred practice with the Pelasgians / Wallachians for curing / healing the Soul.. Niceta of Remesiana's poetical work as an "art / music of the spheres / stars" reverberated "the Cosmic Christianity". Priest. both with the epopts in Zalmoxianism and with Niceta of Remesiana. from the psalmist David to Saint Cyprian (mentioning the latter's work Ad Donatum).. will be accomplished in this work" (apud VSP. Man. Like the Zalmoxian recitations. nr. being from Cappadocia - "cap-à/la-Dacia - / Capadochia / "Cape of Dochia / Dacia". Niceta of Remesiana emphasizes: "I recall that. deeply rooted 315 . through the elements arising from the aesthetics of Zalmoxianism. with Saint Basil the Great (although the latter. Angel. on the basis of The Holy Scriptures. In the foreword to the homily De Psalmodiae bono. Way. 5 / 2010 The author displays his elevated Zalmoxian spirit in his work De Psalmodiae bono ("De utilitate hymnorum") / On the Avails of Psalmody (or "On the Avails of Psalm Singing"). with God's help. 370 A. O God... has survived / has been handed down. laudamus... / We Praise Thee. before the proceedings on the National Assembly of the Church. to the amazement of the people beyond the borders of the archaic-Wallachian spiritual area. which has become the all-Christendom hymn. Niceta of Remesiana was astonishing due not only to his erudition. Deum. The Christian-doctrinary and poetical works of the poetbishop from Dacia. engaged in the struggle for taming nature and for human felicity" (ibid. laudamus... / We Praise Thee. but also to the practice of cosmic chanting. enjoyed appraisal.. a bard. at the same time inaugurating the gold vein of the Wallachian hymnology. 340 - 416 A. at Romoesiana (> Remesiana). from his manifold status as teacher. On his journeys to Rome. theoretician and philosopher: ". the Patriarch. 79). nr. Niceta sings hymns which charm the sea beasts. From Niceta of Remesiana's rich poetic work only Te.Anuarul de martie. or of the Eparchial Assembly. In all likelihood. O God.... laudamus... / We Praise Thee.. it is chanted as "thanksgiving to God for all His blessings" (VSP.D. the exquisite poet irrevocably compelled recognition in the great Christian world poetry. in South-Danubian Dacia. he would not enter the Italian Houses of God unless he were accompanied by choirs of monks and nuns.D. "they reach the stars with their songs".). the gifted Pelasgian (> Wallachian) poet-bishop from the South of the Danube making use of music. urging them to approach the ship and listen as if bewitched. where he creates a sensation through his stunning erudition. he is a singer. of the metropolitan bishops and on the first day of the schoolyear in theological schools.in Italy. together with whom he chants. when he was appointed bishop on his native land. beautiful songs and hymns. after the Great Doxology. O God... is chanted on New Year's Eve. even eulogy. or instead of it.. in the opening sessions of the Holy Synod gatherings. on the ship taking him to his Motherland. Niceta of Remesiana (c. With his Te. 5 / 2010 over the whole Dacia by means of Zalmoxianism. Te. Deum. while entering. at the same time. written at c. like Orpheus. on the name day of His Beautitude. but also a prophet. Deum. According to liturgical regulations. as a priest who employs music in a wholly uncommon way. little time 316 . (...) Niceta blends poetry and music. it is these choirs that makes Paulinus remark. as Paulinus of Nola certified. from his coevals - as it has been irrefutably emphasized above - during his lifetime.). Paulinus introduces him as an author of hymns and. together with the sailors who were used to singing but celeuma / oarsmen's song. in particular. During these "campaigns" of "sinking into oblivion" (of "deletion" / annihilation) Niceta of Remesiana's name. to the WallachianDacians who had a bimillenary unfaltering belief in the monotheistic Zalmoxianism. these Dacians believed in the monotheistic Zalmoxianism. Istanbul) etc. the Pelasgian / Wallachian hymnology. was addressing - by means of this hymn - to the Dacians on both banks of the Lower Danube. unequivocally. or..D. Te. As early as the horizon of the year 1600 B. by the Kogaionic / Zalmoxian spirit. in the "hymnic-climax". of which over eighty per cent was appropriated by Christianity. laudamus... / We Praise Thee. in the Naissus (Niš) - Singidunum / Belgrade area. closely correlated with "the ancient. in Caraş-Severin / Banat. as well as the obliteration of Dacia's name from history - "campaigns" which. laudamus... / We Praise Thee. Niceta of Remesiana. century-old anti-Dacia campaign" of the cohorts of "schismatics" supported - in the first place - by Rome. Te. 5 / 2010 had elapsed since his "rise to the Heaven". be they "by word of ear" - to poets belonging to the "Mediterranean-Christian-imperial circuit". Deum.Anuarul de martie. unfortunately. VSP. which inaugurates the gold vein of the Christendom hymnology and. was wrongly attributed - in consistence with "Rome's antiDacia strategies" and based on no grounds. the bishop's poetical masterpiece. Deum. rendered obvious by its bishop-author from South of the Danube by placing them in the very "keystone". in Mehedinţi / Oltenia. or to those in the North-Danubian ones. O God..... cf. O God....C. Deum. in the horizon of the year 370 A. Two lines are indisputable / irrefragable in the hymn Te. continue even nowadays -. laudamus... / We Praise Thee. It stands as outrageous that "most of the researchers" of the 17 centuries which have elapsed from the birth of the All-Christendom hymn. by Constantinusa / Constantinople (today. by Niceta of Remesiana. and which eclipses the "similar" works of the age. since the bishop-poet Niceta of Remesiana intended them to address to the Pelasgian-/Wallachian-Dacians in the hill / mountain South-Danubian villages. brought / preached by Saint 317 . nr. being pervaded by the sublime of the building sacrifice. in places where the "Field Christianity" had not permeated the Lower Danube region. from the "Small Schism" (April - August 519. It has not been taken into consideration that. in Timoc. 65) until the antiNicetian / anti-Remesian "campaign" commenced. have not made any appeal to any of the indisputable / irrefragable internal arguments concerning the Nicetian-Remesian paternity and the Pelasgo-Dacian / Wallachian autochthonism. O God.... the poet-bishop. When Thou tookest the human shape to redeem us. of catharsis) to the myth of the Dacian immortality achieved as a warrior of photons (thus avoiding the "stereotypification" of the Light). nr..). in his position as Prince Charming. to Singidunum / Belgrade and in the Morava Valley. in the places which depended on Dacia. who.. since the latter had converted. 5 / 2010 Andrew the Apostle (undoubtedly. having imperial Rome's approval - on the "X-shaped" cross. Thou didst not cry in fear in the Virgin's womb (Tu ad liberandum suscepturus hominem non horruisti Virginis uterum) is the line which connects / directs its brilliancy ("the fulguration power" over the Dacian as a receptor of the sublime. Saint Niceta of Remesiana took Saint Andrew the Apostle as a model. or in the Danube Valley. and farther. hundreds of thousands of Pelasgians / Zalmoxian-Wallachians to Christianity. that is. from the very moment of his birth (from the mysterious / initiatory "weeping" in the womb of his virgin-empress- 318 . as Herodotus. strongly connected to the monotheistic foundations of the Pelasgian-/Wallachian-Dacian Zalmoxianism which have sprouted and nourished / borne throughout the millennia the profoundly autochthonous stylistic landmarks of this great people of Eurasia ("the second after the Indians". marking the "hymnic apotheosis" (being intentionally omitted by the "expert champions of schismatics" and. preserved until today. When Thou were the victor in the stake of death. in the first century A.Anuarul de martie. represent two sacred references. - a Greek town where he was arrested and nailed up / crucified - by the Greeks..D. hence the name. from Museua / Buzău to Morisenadunum / Cenad. naturally. Thou didst not cry in fear in the Virgin's womb. whence he went to Thessaloniki and Patras. "Saint Andrew's Cross"): Tu ad liberandum suscepturus hominem non horruisti Virginis uterum. certifies). 163 sqq. situated on the Western and North-Western shores of the Black Sea. Tu devicto mortis aculeo aperuisti credentibus regna caelorum. even more often.. because "they do not fit dogmatically" each time this hymn is attributed to some Ambrose − cf. the father of history. CCLl. Thou didst open the Gate of the Skies' Kingdom to all believers...! The two lines mentioned above. I) When Thou tookest the human shape to redeem us. by "recent" Roeslerian-Stalinist editors due to "slips of memory" or "printing omissions". ): "Thracia is inhabited by only one people. the Thracians." (HIst. nr.C.D. while others consider that. Subsequently. Owing to the impressive. II. We find the information again - after almost half a millennium - at Pomponius Mela (c. they do not wane. 170 sq. once they have been absolved of suffering. which is much better than living. 5 / 2010 mother) was promised by his emperor-father - in order to be born. some others believe that the souls necessarily die. I. beyond the horizon of the year 1600 B.). 389... VMR. the traditions of the Getae. Fontes. The Trausii have similar customs to the Thracian in all respects. births are bewailed and the newly-born are lamented over. who consider themselves to be immortal. mentioned in connection with the "weeping" / the "lamentation" at the birth of a Dacian / Thracian: "I have described. the information handed down by Herodotus. under the pretext that from then on they would find complete happiness. matchless Wallachian mythology. although the [souls] may never return. In his Histories (V. 4). whereas they bury the deceased while dancing and making merry. enumerating all of man's sufferings. frequently met in the fairytales of the Pelasgian-/WallachianDacians. the Heaven of Zalmoxianism. once it is born.). Niceta of Remesiana addressed in the horizon of the year 370 A. acquires shades of difference: The unborn child in Dacia would not stop weeping / crying out in the womb of the 319 . from among these Thracian peoples. to come into this world -. n. later turning into a Zalmoxian one. Thou didst not cry in fear in the Virgin's womb (Tu ad liberandum suscepturus hominem non horruisti Virginis uterum) was not "hermetic" / "enciphered". [...]. through singing and dancing. with some of them. burials are an opportunity for feasting and they celebrate them as holy events. 5 - 70 A. 30). For the Pelasgian-/Wallachian-Dacians to whom the poet-bishop. founded on almost two millennia of cultured orality in the schools of Zalmoxianism. nevertheless here is what they would do at births and burials: the relatives would sit around the newly-born and start lamenting on the evils it will have to endure. yet. the way it seems to be nowadays. Pomponius Mela et al. denoted by the syntagm The Land / The Empire-of-Youthwithout-Age-and-Life-without-Death.D. on the contrary. the line When Thou tookest the human shape to redeem us. but travel to happier places. unquestionably.. some of them believe that the souls of the departed will return on Earth. Herodotus (484 - 425 B." (s. cf.C. The "cry" / the "weeping" (the "lamentation") out of the fear of being born in our world full of wickedness is a very old Pelasgian-/Wallachian-Cogaionic motif.Anuarul de martie. stories which are not present with other peoples. he said on top of that: hush. largely and exclusively spread only in the area called Dacia. to The Land / The Empire-ofYouth-without-Age-and-Life-without-Death. the Healer-God-King. 320 . and I'll give you this or that kingdom. "God's-man-on-Earth". be quiet my son and I'll give you Youth-without-Age-and-Life-without-Death. in the Pelasgian (Thracian-Dacian) / Wallachian mythology / mytosophy and folklore. since they bear the unique stylistic landmark of Zalmoxianism. consisted of sending the Celestial Messenger." (Tfb.. the Knight (Prince Charming) who had been "weeping" / "crying out" his fear of being born while he was still in the womb of his young empress-mother. or. said the emperor. having the rank of a "Pope". from Cogaion / Sarmizegetusa to God. where the first monotheistic religion in the history of the world spirituality exercised itself. in fact. Finally. and I'll give you this or that emperor's daughter to wive. or unlike the Knight / Warrior of Zalmoxianism. mistaken for Sa-lumosh. the immortal Healer-God-King at Sarmizegetusa. but from Cogaion / Sarmizegetusa). fighting Dacia's enemies to the last drop of blood. to be more accurate. Daddy's dear one. intended to substitute the Celestial Messeger impaled in three spears and sent in a initiatory-ritualistic manner to the God of Cogaion / Sarmizegetusa (that is. to the "Soarele-Moş" / "Father-Sun". II) The victor in the "spear of death". opening a celestial gate for his fellow men in Dacia (Tu devicto mortis aculeo aperuisti credentibus regna caelorum. unlike the Celestial Messenger to God (the first way of gaining Immortality). nr. the Sun and the Moon. 53). ignorant of the status of slavery.) is nobody else but Jesus Christ. Emphasis must be laid on the fact that. there exists a number of fairytales with the immortal protagonist Prince Charming - a telluric projection. the mysterious / initiatory scenario in Zalmoxianism. when the emperor saw over and over again that the child wouldn't stop weeping. a name distorted by the Carian Herodotus into Zalmoxis. hush. be quiet son. since he became the immortal Prince Charming. not from Rome. Samoş / "Zamosh". a "terrestrial" embodiment of the Sun. of the myth of the Ideal Pair. these fairytales belonging to the sphere of the cultured orality of Zalmoxianism.Anuarul de martie. and was very well known and. nailed up on the cross. Jesus Christ never cried out any fear in the womb of his Virgin-mother. to a large extent. as predestined to the Cogaionic immortality. 5 / 2010 young empress-mother until he was promised by his emperor-father to receive The Land / The Empire-of-Youth-without-Age-and-Lifewithout-Death (once he was born. and a lot of other things like that. "God's son / the son of Samos" -. Consequently. "Father-Sky".. the immortal Warrior / Knight of Zalmoxianism): "Hush. "every five years". . Coman. LXVI. 321 . Doctor of Philology. The Biblical and Romanian Orthodox Mission Institute Publishing House... apud M. if. BN = A.. 1979.. Coman. 1993. they are convinced that God is benevolent. Bucharest. pp. Year I. 1972. Aethicus Publishing House. throw him upwards. Timişoara. a mirific rainbow on the sky of Dacia's spirituality. CDr-1 = Dacoromania's Notebooks. I. Bucharest." (HIst. Deum. LXX. lined in a row. 94 - 96): "This is the way in which they consider themselves immortal.Anuarul de martie. while falling.D. God expressed his goodwill and accepted the Celestial Messenger (Dacia's Ambassador) for four years.. CDi = Cassiodor. CSb = Ioan G. De institutione divinarum litterarum. on the then undivided sky of Christianity. Burn. at the His Celestial Court in the Ninth Heaven (hence the Wallachian saying: a se simţi ca într-al nouălea cer / to feel like in the ninth Heaven). G. the Motherland of Saint Ioan Cassian by Ion Pachia Tatomirescu). with its birth in the horizon of the year 370 A. hold three spears with the sharp pointed ends upwards.".. The Latin Literature. Bucharest. CPatr = Ioan G." (with reference to the Getae at the Lower Danube and at the Western and North-Western shores of the Black Sea). CDCD = Saint Ioan Cassian. 1905. Bibliography under sigles: BLit = Jean Bayet. Clerical Writers in the Old Wallachian. nr. Bucharest. Nos. The Twenty-Fourth Clerical Dialogue (translation / adaptation from the Latin language by prof. 345). by Niceta of Remesiana remains an unsurpassed masterpiece in hymnology. Patrology. that is. The Latin Language. Gabriela Creţia. The Mitropolitan Church of Banat Publishing House. in the history of the Wallachian and the world literature. 1956. Univers Publishing House. Te.. 5 / 2010 described by Herodotus himself. XVI. Afterword: Zalmoxianism and Christianity in Dacia / Dacoromânia. Decebal Bucurescu. 1 (22 June −22 December) 1995. the man is thrust and dies. "The Missionary Area" of Saint Niceta of Remesiana. in his Histories (IV. 1993. gripping his arms and legs [...]. Coman. 1999. in The Romanian Orthodox Church (The official bulletin of the Romanian Patriarchate). Coman. laudamus... / We Praise Thee. Bucharest. 2 − 11. Niceta of Remesiana. Cambridge. 1132 C. CAm = I. "their strong belief is that they do not die. The Didactic and Pedagogical Publishing House. "sending the Messenger takes place in the following way: some of them. CCLl = Maria Capoianu. over the spear ends. Timişoara. The Biblical and Orthodox Mission Institute Publishing House. 5 - 8 / 1948. No.. while others. "And the Word Metamorphosed into a Body" − Hristology and Patristic Mariology. CŞiC = Ioan G. O God. His Life and Works. swing him several times and then. E. 1994. Instructio ad competentes. (excerpt from the review The Oltenia Metropolitan Church. No. LXVIII. 1964. Drăgulin. p. GN = Klaus Gamber. Tfb = Youth-without-Age-and-Life-without-Death - Romanian Folk Fairytales. Vol. 1989. XXXV / 1983). in The Romanian Orthodox Church. VSP = Nestor Vornicescu: Patristic Writings in the Romanian Orthodox Church Until the 17th. The Romanian Academy Publishing House. I. 7 - 9 / 1981. Year XXVI. 1862. Preface by Virgiliu Ene. 1816. 1894. Nos. TNR = Ion Pachia Tatomirescu. 3 - 4. Radu Hâncu. The Academy of the Socialist Republic of Romania Publishing House. 1828. "Te Deum laudamus. 1807 (reed. or in Fontes. p. Craiova.). Braşov. I. Bucharest. 1 - 2. 1964. II (from the year 300 to the year 1000 - published by: Haralambie Mihăescu. Influences of the Second Ecumenical Synod (381) and of Its Main Personalities on the Beginnings of the Romanian Theology. M. 847 - 876. 81 sq. II (ab anno CCC usque ad annum M) / The Sources of Romania's History. Part II. Carmen XVII. 1961. LXI. and of the Bishoprics of Alba Iulia. Te Deum.... Virgil C. LII = J. translations. 1983. I. and 5 - 6. 4 - 6 / 1943. P. Vol. The English version by Gabriela PACHIA 322 . Vol.). Paris. IPnp = Ion Itu. Nos. 176 - 181. Migne. Popescu. in The Mitropolitan Church of Ardeal (The official review of the Archbishopric of Sibiu and of the Archbishopric of Cluj-Napoca. M. 1067. LXX etc. sources. XXX. II. 1961.. Bucharest. II = Herodot. II = Fontes Historiae Dacoromanae. VMR = Romulus Vulcănescu. Patrologiae Cursus Completus.... 1844 - 1855. Bucharest. GCiv = Marija Gimbutas. The Science Publishing House. de Hartel. Fontes. in Corpus Scriptorum Ecclesiasticorum Latinorum. Gheorghe Ştefan. The Publishing House for Literature (collection Everyman's Library). Regensburg. From the Vigil to the Nightingale. circulation. VCT = Veniamin Costache. Ed. Niceta von Remesiana. Niceta Remesianu (Niceta of Remesiana). G. Publishing House Meridiane. 5 / 2010 DIS = Gh. Vladi mir Iliescu. PNC = Paulinusus Nolanus.. Histories. The Neamţ Monastery Publishing House. (v. Preface and Notes by Radu Florescu). doctoral thesis. Romanian Mythology. 1970. Oradea and Sibiu)..Anuarul de martie. Vol. Viena. Edited by Ioan Şerb. PDppr = N. Competentibus ad baptismum instr....". Nos. Bucharest. The Latin Orient Publishing House. nr. Our First Poets. 1940 etc. Bucharest. Hist. 8. 30 August 1993. Popescu). Bucharest. pp. II. The Science Publishing House. Civilization and Culture (translation by Sorin Paliga. LII. in "The Banat Revival" ("Parallel 45"). pp. Series Latina. 1985. având în obiectiv uimitorul spirit macedonskian. Dar în perspectiva istoriei spiritului românesc. tristeţea. înclinăm să credem că adevărata prezenţă macedonskiană care-i asigură de pe acum un loc incomparabil. în vocaţia şi capacitatea de a deveni simbol. "tot aşa de mare ca şi Eminescu în punctul cel mai înalt atins" (CILR. din 1941. un stil şi o concepţie de existenţă.Anuarul de martie. Ori de câte ori voim să ne învingem deprimarea. Mergem şi mai departe şi afirmăm că dintre toţi poeţii români. pe un substrat de o rară frenezie vitală. este un mare poet. nu cunoaştem o lectură mai tonică decât avânturile. 5 / 2010 Prof. certifică: "Nu încape îndoială: Macedonski. dr. chemările şi mirajele macedonskiene atât de energice. de o excepţională vocaţie şi capacitate de transfigurare a existenţei. prin ceea ce am numi 323 . dar pe care le îmbogăţeşte şi chiar le corectează. Adrian Marino. de „propulsoare". de a figura şi defini un mod de a fi. cu care se înrudeşte. în sens extatic. 14 martie 1854 - 24 septembrie 1920. nr. scepticismul. ideal. într-un anume fel. 467) - după cum sublinia şi George Călinescu în celebra sa Istorie a literaturii române de la origini până în prezent. himeric. Bucureşti). constă în viziunea categorială pe care o sugerează. Macedonski - cel puţin deocamdată - este singurul care poate evoca şi denumi o categorie nominală de speţa bovarismului şi donquijotismului. Ion PACHIA-TATOMIRESCU Condiţia umană a întrupării / reîntrupării Geniului în "Noaptea de decemvrie" de Al. în 1971. Macedonski Unul dintre cei mai înrăzăriţi poeţi valahi din secolul al XIXlea este Alexandru Macedonski (Bucureşti. în partea fundamentală a operei sale. fireşte. între anii 1879 şi 1901: Noaptea de ianuarie. o singură poezie se ridică peste celelalte şi prin unitatea ideei. esenţializatorul epitet-atribut substantival-prepoziţional obţinut prin numele celor douăsprezece luni din an). 5 / 2010 luciditatea şi valorizarea eşecului " (MSpm. fiind publicate.] pe care o consacră volumului Flori sacre. au fost scrise de-a lungul a două decenii. 1927) etc. Capodopera macedonskiană. dar e susţinut cu vigoare. în revista Forţa morală. nr. "Flori sacre" (1912). în chip deosebit remarcă [...]: „În tot volumul. Noaptea de februarie. 1188 sq. romantic-parnasiano-simboliste. Novalis / Friedrich Leopold von Hardenberg (1772 - 1801). motiv ce a cunoscut registrele superioare / nobile ale liricii europene a anotimpului iluminist-romantico-parnasian. "Excelsior" (1895). Alexandru Macedonski (1854 - 1920) ş. Alfred de Vigny (1797 - 1863). în recenzia [care a văzut lumina tiparului în revista Convorbiri literare. Alexandru Macedonski este nu numai fondatorul primei şcoli simboliste din spaţiul spiritual valahofon - în Bucureştii anului 1880 -. Cele douăsprezece poeme macedonskiene. E. Lovinescu. la Alfred de Musset (1810 - 1857). ci şi întâiul teoretician al simbolismului european prin eseurile "Arta versului" (1890) şi "Poezia viitorului" (1892). Grigore Alexandrescu (1814 - 1885). după constanta motivică romantică. Noaptea de decemvrie. mai întâi. „apoteozare" a motivului romantic al nopţii. Prima verba" (1872). Alphonse de Lamartine (1790 - 1869).. în Literatorul (revista valahă a Şcolii Simboliste Macedonskiene) şi în revistele-i afiliate: Revista independentă. pe artistul îndrăgit de un ideal pe care îl urmăreşte fără a-l ajunge vreodată. „în sincronie" cu cea franceză. de la Edward Young (1683 - 1765). Noaptea de martie. nr. a. cu o risipă de icoane poetice şi o bogăţie decor 324 . În opera poetică macedonskiană - alcătuită din volumele: "Poesii. "Poesii" (1882). de Alexandru Macedonski. p. "Poema rondelurilor" (volum postum. 140). (fiecare poem purtând în titlu.Anuarul de martie. Simbolul nu e nou. Théophile Gautier (1811 - 1872). cât şi ale parnasianismului ori simbolismului. Dar "abia în 1912. - se armonizează - întru catharsis şi întru „noua estetică de vârf" a „închiderii" secolului al XIX-lea - atât elemente ale romantismului. 10 / 1912. a fost publicat mai întâi în anul 1902. "Bronzes" (1897). Noaptea de aprilie. 23 sq. apud MPon. "Poezii alese" (1920). Forţa morală etc. Mihai Eminescu (1850 - 1889). „închide" un ciclu de douăsprezece poeme. Poemul Noaptea de decemvrie. [...] Poetul simbolizează pe visătorul. şi prin bogăţia formei: Noaptea de decemvrie. Noaptea de mai etc. categoria estetică de grotesc din programul romantismului). dar pe „calea ocolită". Emirul opulentului Bagdad sfârşeşte mistuit de nisipurile fierbinţi ale Pustiei Arabe. se structurează în două planuri paralele şi în antiteză (reamintindu-se că antiteza rămâne un procedeu tipic romantic): (1) planul Poetului-de-Geniu din Pustia-Viscolului-Albastru-Stihial. porneşte tot spre Meka. Ali-ben-Mahomet-ben-Hassan. unde se relevă o nouă şi complexă tragedie de factură hyperionică. Pocitan-ben-Pehlivan (< pocit-. Alaiul princiar se mistuie în deşert. Alexandru Macedonski a revenit asupra parabolei în proză. cu titlul Meka şi Meka. o creatură grotescă (spre a ilustra. Cu mai bine de un deceniu înaintea realizării acestei capodopere. şi un cerşetor."" (MPon. (2) planul Geniului-Emir obsedat de atingerea Absolutului. -an + particula arabă -ben. unde este vorba despre un prinţ arab. escroc" - onomastic simbolic în „rezonanţă arabă" zămislit. într-adevăr. supra). numea tema acestei capodopere "tragedia idealului de neatins". tăind pustiul. „şarlatan / circar. în planul terestru. în vreme ce el trece pragul „Mekăi cereşti". Meka şi Meka. în acelaşi timp cu prinţul. Criticul / istoricul. în dinamica nisipos-toridă cunoscută sub numele de „fata morgana". având vectorizări „incompatibile" în „absolut". + suf. frumoasă.„fiul lui..." + -pehlivan. angajându-se să ajungă la Meka pe drumul cel „drept". După 12 ani. Meka. înainte de a muri. Lovinescu (v. publicată în Românul. în laboratoarele de satiră / pamflet ale lui Macedonski). Oricum. reprezintă pentru întregul creaţiei lui Macedonski. Macedonski a publicat în ziarul "Românul" o „legendă" / „parabolă" în proză. are impresia că a zărit pe Pocitan-ben-Pehlivan intrând pe poarta „Mekăi pământeşti". deşi cam prea ostentativă. rezultând amplul poem romantico-parnasiano-simbolist. plecând din fabulosul Bagdad - pol al bogăţiei - şi traversând Pustia Arabiei ca „mare de flacări". mai precis. şi Ali. care porneşte spre cetatea sfântă. în anul 1890. Noaptea de decemvrie de Macedonski. sublimându-i conţinutul dinspre romantica macrotemă a condiţiei Geniului în societatea umană. ceea ce înseamnă Luceafărul pentru opera poetică a lui Eminescu. nr. e o poezie nobilă. desigur. pe drumul „cel drept". numeroşi critici literari consideră că Noaptea de decemvrie. care moare la polul frigului şi al sărăciei. cu sentimentul că va 325 . pocitură".Anuarul de martie. 16). rafinându-i. unde fiinţa de geniu trebuie să fericească mereu pe alţii fără a cunoaşte vreodată ea însăşi fericirea. E. teoreticianul sincronismului şi al modernismului bine temperat. ciumete. „„slut. 5 / 2010 oriental ce trece de hotarele simplicităţii clasice. Noaptea de decemvrie. Din această perspectivă semiologică şi stilistică. Remarcabil pentru sinestezica desfăşurare este şi versul metaforizator al expansiunii cosmice a thanaticului: "şi luna e rece în el şi pe cer" etc. antitetic. în „deschiderea poematică". Apa. 326 . 5 / 2010 ajunge în "Meka din ceruri". anihilează / carbonizează fiinţa umană. primeroul poemului - ori. „Dinamica tabloului" solicită - în registrul prozodic - amfibrahul ∨  ∨ (cf. într-o cameră ascetică. "nămeţii de umbră" etc. între „nămeţi de umbră". în cele mai înalte tonalităţi ale esteticii parnasiene. / Iar geniu-i mare e-aproape un mit. omul mediocru. în vreme ce Personajul Grotesc. planul Poetului-de-Geniu din Pustia-Viscolului-Albastru-Stihial. TDelrc. este surprins în „punctul terminus" al unei nefericite existenţe. mai "aleargă albastre năluci".. aproape intrat în mit. i se pare că şi-a atins idealul. (MPon. În sfera lirico-semantic-sincretică a substantivului „viscol" intră epitetul albastru.. În ambele planuri ale Nopţii de decemvrie.. trăsnit stă de soartă. ignobilul. spiritul parnasiano-simbolist al seriei epitetelor cromatice şi ornante: pustie şi albă pe lângă substantivul „cameră". 298 sqq. al „viscolului albastru". Absolutul aparţine „orizonturilor migratoare". paradoxul: "E-n negura nopţii un alb monolit". gemând cumplit. realizat sinestezic.. nu şi „pătrunderea" în Absolut. Se remarcă. O funcţie impresionantă are oximoronul... vectorizând deja paralel-invers. transformând parcă întregul univers într-o pustie de gheaţă. al Poetului-de-Geniu încremenit de Soartă în Pustia Polară. tabloul prim. / Cu nici o schinteie în ochiu-adormit. în zodia energetică Yin. alături. mai exact spus.Anuarul de martie. la polul frigului şi al sărăciei. moartă. pe drumuri ocolite. şi doar „tangenţa" la Absolut. cu "lupi groaznici". 137 - 140. ameninţată din exterior de dezlăţuirile naturii meterologic-polare. În planul întâi. nr. de Al. surprinde un „irepresibil" simbol romantic în „decorul" thanatic-boreal. în planul întâi. Aşadar. de sub ochiul Soarelui.. în cele mai alese culori... „mort în pustia de gheaţă". Macedonski. planul secund. 93). 13 sq. pe registrul stilistic. în sfera elementului fundamental din cele „cinci" ale alcăturii lumii. al Pustiei Arabe de sub ochiul de jar al principiului energetic Yang. dar în manifestare „distructivă" / stihială. fie ea şi întrupare a Geniului pe Pământ. În dinamica lor cromatică. intrând pe porţile „Mekăi terestre". / Şi focul sub vatră se stinge scrumit. 294 sq.). dominată de ochiul sticlos al Lunii. urlând „răguşit".. protagonistul în ipostaza de Poet-de-Geniu -. în haotică urgie. într-un "tremol sinistru": Pustie şi albă e camera moartă. Tot acest substantiv mai capătă şi epitetul personificator. reverberând un nord al viscolelor stihiale. / Poetul. ce moare la polul frigului şi al sărăciei. în marginea.. rămâne în lună. este surprins epopeic în „manifestări" / „acţiuni" de „semidivinitate" / „semizeu" al unei fericite existenţe. „trosnind". se proiectează antitetic „interiorul" de cenobit al protagonistului. cu camera moartă în care. beat de putere. aburcându-se pe horn („ieşire" din „spaţiul închis"). când Geniul-Emir din fabulos-opulentul Bagdad. Arhanghelul de Aur îi conferă refiinţarea - tot ca Geniu -. de data aceasta. şi cântă.. recii societăţi. Emirul. îşi primeşte „obştescul sfârşit" în admirabilă demnitate macedonskiană inoculată / transferată protagonistului: Dar fruntea.. angajându-se să ajungă la Meka pe drumul cel „drept".. crezând că astfel va deveni „tangent la sfera Absolutului". nr. în imediata vecinătate a sferei elementului fundamental - din cele „cinci" ale alcăturii lumii - Focul. cum urlă. între clopoţitoare pâraie clare. Este tabloul secund. Tabloul prim... al ivirii Arhanghelului de Aur ce preia sufletul / spiritul Poetului-de-Geniu din trupu-i ce zace încremenit în odaia de gheaţă. posedă "movile înalte de-argint şi de aur". În planul al doilea. din scrum.Anuarul de martie. unde "lupi groaznici s-aud răguşit. / cum latră.. / Şi flacăra spu ne: „Aduc inspirarea" / Şi-n alba odaie aleargă vibrarea. mai exact spus. din primul plan. şi tânăr refii. izbucneşte o flacără vie. voi să fii". în care plutesc „petale de roze". în vitregitorul exterior de sub dezlănţuirea stihiilor polare. plecând din fabulosul Bagdad - pol al bogăţiei - şi traversând Pustia Arabiei ca „mare de flacări". a „Mării de Soare / Flacără". Tabloul secund. 94). dar. secund-erou-i carbonizat / anihilat de Fata-Morgana a Pustiei Despărţitoare de Meka. „vorbind". din planul secund al poemului. în calitate de emir al Bagdadului: - „Arhanghel de aur.. alba-i odaie de la polul frigului. eroul secund al poemului - ori. la opusul pol. „sfidează" / „înfruntă" principiul energetic Yang (Soarele / Focul. prin palate ca "albe fantasme". de basm oriental. încântă edenic. cu o atmosferă feerică.. din vatră. „materia tânără şi perfectă"). tot mândră. între „havuze" cântătoare. arme din 327 . transsimbolizare a ostilei. Opulenta cetate-oraş a Bagdadului. / În slava-nvierei îneacă oftarea. e un fabulos Bagdad unde Omul-de-Geniu. „fixează" Ivirea Arhanghelului de Aur şi „oferta" re-fiirii / reîntrupării Geniului. protagonistul în ipostaza de Geniu-Emir -.". (MPon. adică în planul Geniului-Emir obsedat de atingerea Absolutului. / Ascultă. 5 / 2010 Poetul-de-Geniu. cu tine ce-aduci?" // Şi flacăra spune: „Aduc inspirarea. numit convenţional. în pura-i.. / Avut şi puternic emir. "jaruri de pietre" nestemate în care s-aprind sorii. mort în mizerie. În sinistrul cadru natural. reîntrupat în personajul-simbol. din spaţiul oniric al Mekăi. urmând nu „drumul drept". al mobilizării forţelor / puterilor Bagdadului pentru a înfrunta / traversa imensa pustie. (MPon. / Sub bolţi lucitoare de-argint şi de-azur. / În vie lumină tronând ca un astru. / Îi cere simţirea.. 95). / Porneşte cu zgomot. / Şi-n faţa dorinţei - ce este dispare. / Convoiul se-nşiră - în zori schinteiază.). // Dar Meka e-n zarea de flacări - departe - / De ea o pustie imensă-l desparte... (MPon. înregistrând apoteoza: Şi dulce e viaţa în săli de-alabastru. Ieşirea GeniuluiEmir şi a convoiului însoţitor din Bagdad. pustie care nu poate fi identificată în realul Deşert al Arabiei: Şi el e emirul. 95 sq. şi toate le are... (MPon. să plonjeze din „visarea Mekăi". şi negrii-armăsari. Alexandru Macedonski se dovedeşte un extraordinar / neasemuit constructor de ceremonial epopeic-fabulos de curte regală / imperială: Cămile găteşte. nr.. Emirul mai are armate de robi. în spaţiul real / acţional. şi toate le are. / Spre 328 . „dulce" e viaţa emirului şi a suitei sale. nici pomi. 96). cu obsesivul orizont în care se proiectează / projetează „atingerea" / „tangenta" la Absolut „ca bogăţie". din planul secund. / E tânăr. // Şi el e emirul. herghelii cu cai de rasă. şi zareaurită - / Bagdadul. ci „drumul cotit" către Sfânta Mekă. / Argint de izvoare.. nici izvoare". spre Meka. reîntrupat ca Geniu-Emir.Anuarul de martie. ci doar dune de nisip înfierbântate. / Dar zilnic se simte furat de-o visare. / îi vrea frumuseţea - tot sufletu-i vrea - / Din tălpi până-n creştet îi cere fiinţa. Sfânta Cetate a Islamului de dincolo de „pustia imensă şi toridă". // Spre Meka-l răpeşte credinţa - voinţa. "marea aprinsă de soare". În sălile de-alabastru ale fabulosului Bagdad macedonskian.. - mulţimea-l urmează. cu "foc în copite": Bagdadul ! cer galben şi roz ce palpită. unde nu există "nici cântec de paseri. / În ochi cu lumina din lotusu-albastru. Această opulenţă a Bagdadului îi permite secund-eroului poematic. în Emirul unui Bagdad al Opulenţei Fabuloase ce îşi permite „visarea-magnet" a unui „nou Absolut". Tabloul secund din al doilea plan pare a-şi înrăma titlul într-un arc „renascentist" de „bazilică": Portret cu Emir-Geniu-al-Puterii / Războiului.). unde-şi face apariţia şi Personajul Grotesc. În tabloul al treilea. e zeu. e trăznet. poiana de roze şi crini - / Djamii - minarete - şi cer ce palpită. / Cetatea preasfântă îl cheamă în ea. / Iar el e emirul. / Cu albele forme de silfi împrejur. 5 / 2010 "oţeluri cumplite". îi cere fiinţa. Tabloul potenţează „abisul calmei creste" (cum ar zice Ion Barbu) dinspre Poetul-de-Geniu din Pustia Sărăciei şi a Viscolelor Stihiale. / Spre Meka se duce cu gândul mereu. şi rai de grădini. e farmec. Meka. către Meka din „zarea de flacări": "Dar iată şi ziua când ... şi-armează robii..." (ibid. pe la „Fântâna Copilăriei". / Rai de-aripi de vise. şi toate le are. ). Tabloul al patrulea... o dată." (Ibid.. / Pocit. 5 / 2010 porţi năpustită cu mici şi cu mari. / S-aruncă pe leşuri cu ciocuri deschise. deodată. cai ageri. bubos şi viclean. / [...] // Din apa fântânei pe care o ştie / În urmă. şi mai greu. // De nume-l întreabă emirul.. un individ pocit. un om se răsfaţă... / Mai slut e ca iadul. Moartea Geniului-Emir în Pustia de Jar. / Cu trei şi cu patru. / Aceeaşi e apa spre care venea / Copil. / S-opreşte o clipă... Şi se desparte de dulcele şi rozul Bagdad într-un loc simbolic. şchiop şi searbăd. / Din ochiul său mare o lacrimă pică.. mor toţi plini de zile. / Iar mersul se face din greu.. / Şi-acesta-i răspunde cu vocea ciudată: / - La Meka. abia se târeşte.. şi searbăd la faţă.. o clipă. / Când calul. să-şi alinte blondeţea în ea - / Şi-ntreagă. pustia. când "speranţa.. când omul. drumul devine tot mai greu. 99).Anuarul de martie. Traversarea deşertului devine un tablou al morţii universal-biruitoare: merindele se sfârşesc şi "Prădalnicele zboruri de paseri sosesc. nr. să treacă-l aşteaptă... / Şi el naintează şi calea e dreaptă - / E dreaptă - tot dreaptă - dar zilele curg. înlămurându-se-n titlul Angajarea Geniului-Emir din Bagdad „pe drumul drept" în traversarea deşertului în flăcări de soare către Meka. / Şi foc e în aer. relevă acumulările „în scară".... Geniul-Emir preferă „calea dreaptă": "În largu-i. ci luând pe un drum cotit. cu „convergenţă" în Geniul-Emir. de la o zi la alta. zdrenţos şi pocit. Spre deosebire de Personajul Grotesc.. plecat-am a merge şi eu.. cu tot mai mulţi morţi din rândurile suitei Emirului: Şi apa... În tabloul al cincilea. ce pornise de asemenea spre Meka (dar nu tăind de-a dreptul „marea de soare" a Pustiei Arabiei. 97). / Viclean la privire. „sisifice" ale răului / thanaticului. se răsfaţă o fiinţă ignobilă. pe verdele pisc. mai cere. şi mândre cămile. s-abate victimă. La „Fântâna Copilăriei". (MPon. să bea.. / Curmalii-o-nfăşoară c-o umbrăalbastrie. fântâna e tot cum o ştie. (MPon. / Dragi tineri.. pe care-l putem numi convenţional „Fântâna Copilăriei": Privindu-şi oraşul în roza idilă. 98). Macedonski surprinde sfârşitul Omului-de-Geniu întrupat în Emirul opulentului / fabulosului Bagdad. observă că. pe la umbra copacilor): Sub magica-i umbră... "prin aeru-n flăcări. - de drum prăfuit. / Şi tot nu s-arată cetatea de vise. în foale. ultimul. în zori şi-n amurg..." (MPon. în vreme ce-şi oglindeşte amintirea blondeţei în unde. / Hoit jalnic de bube.. alegoria îşi descarcă deznodământul şi se „închide". 329 . „ocrotit de tânăra umbră". // S-opreşte. când "abia mai păşeşte cămila ce-l poartă".. descreşte mereu. alături. sub cerul deoţel". / [...] // Şi pleacă drumeţul pe-un drum ce coteşte. // Şi el ce e-n frunte pe-o albă cămilă / Jar viu de lumină sub roşu-oranisc. tabel cronologic. antologie (Nopţile. parcă „anihilând".. // [. de Alexandru Macedonski. Editura Minerva. addenda: Rondeluri şi 330 . e-n sufletu-i moartă". prefaţă (Macedonski. / Luceşte... - Emirul puterea şi-o strânge . / Sunt Meka cerească. / Ş-acea izolare. / Pe când şovăieşte cămila ce-l poartă.. şi în mrejele „morganaticei fecioare". Noaptea de decemvrie. Poemele „Nopţilor".. H. „emiriadic-arabe" de Tropicul Cancerului. Bucureşti. şi parcă „dezlegând" şi „accentuând" sublimul simbol / cod în „bifurcare" cu suspans al Mekăi (telurice şi celest-absolute): Şi moare emirul sub jarul pustiei - / Şi focu-n odaie se stinge şi el.... / Şi frigul se face un brici de oţel.. Deum. i se năzăreşte Meka: În zarea de flacări. / Plecat şchiop şi searbăd pe drumul cotit... / Pe când şovăieşte cămila ce-l poartă... Tabloul al cincilea din planul secund şi amplul poem. bold-italic). 5 / 2010 chiar dânsa.. revăzută şi adăugită - îngrijită şi cu o prefaţă de Al. cât poate. (MPon. 100). bold - şi planul II / tabloul 5 - infra. Geniul reîntrupat ca Emir-de-Bagdad îşi află sfârşitul în toridele capcane ale Fetei-Morgana-din-Deşertul-Arab. sunt Meka cea mare. poematico-semantic-sincretic. în zarea de sânge. părându-i-se că drumeţul „pocit". ori până azi. grăbeşte să-l ducă... / Şi vede pe-o iazmă că-i trece sub poartă. nr.. Istoria literaturii române de la origini până în prezent (ediţia a II-a. / Iar lupii tot urlă pe-ntinsul câmpiei. în lucitoarea "zare de sânge". 101). apelându-se la „thenica-morgana" cu „glisante" / „rame" paralele.. Piru).. (MPon.. / Şi-n Meka străbate drumeţul pocit. printr-o strofă de „fixare" în Distinsul Receptor a elementelor-cheie din alegorie (planul I / tabloul 1 - infra. / Cămila. 1982 MPon = Macedonski. trece pe sub poarta Mekăi: Frumoasa lui Meka - tot visul ţintit. ş-acea dezolare.] // Ca gândul aleargă spre alba nălucă. laudamus... / Pe Tine.. Te. timpul şi spaţiul romantico-parnasian-polare şi romantico-parnasian-simboliste. - al imnului întregii Creştinătăţi. Dumnezeule. / Dar visu-i nu este un vis omenesc - / Şi poamele de-aur lucesc - strălucesc - / Iar alba cetate rămâne nălucă. poetul „Nopţilor"). Te lăudăm...) până la Nichita Stănescu. / Chiar porţile albe le poate vedea.Anuarul de martie. Bibliografia de sub sigle: CILR = George Călinescu.. / Dar luna cea rece.. / E Meka ! E Meka! ş-aleargă spre ea. ş-acea duşmănie / De lupi care urlă - şacea sărăcie / Ce-alunecă zilnic spre ultima treaptă / Sunt toate pustia din calea cea dreaptă.. // Murit-a emirul sub jarul pustiei. se încheie într-un chip nemaiîntâlnit în poezia valahă de la Niceta Remesianu (autor - din orizontului anului 370 d. / Spre poamele de-aur din visu-i ceresc. pornit pe „drum ocolit". Macedonski (Summary) After pointing out that Alexandru Macedonski is not only the founder of the first Symbolist school within the Wallachophone spiritual space - in 1880 Bucharest -. Timişoara. antithetic levels: (a) the level of the Poet-of-Genius in the Desert-of-the-Blue-Water-Snowstorm. de teoria comunicaţiei. Macedonski. when he engages himself in reaching Mecca on the "right" path. 1972. The Human Condition of Embodiment / Re-embodiment of the Genius in "December Night" by Al. "in synchronicity" with the French one. The Human Condition of Embodiment / Re-embodiment of the Genius in "December Night" by Al. 2003. MSpm = Adrian Marino. Ion Pachia Tatomirescu. Novalis. Macedonski's Romantic-Parnassian-Symbolist masterpiece. Bucureşti. 2) the large poem. The Opulent city-fortress of Bagh- 331 . displaying "incompatible" vectorization into the "absolute". nr. referinţe critice şi note. Spiritul macedonskian. The Appearance of the Golden Archangel and the "offer" of re-being / re-embodiment of the Genius. "concludes" a twelve-poem cycle.. dying at the pole of coldness and poverty. starting from the fabulous Baghdad - the pole of abundance - and crossing the Arabian Desert like a "blazing sea".). 5 / 2010 Alte poezii). Doctor of Philology.. December Night. religios. 3) December Night is structured on two parallel and. these levels being arranged in tableaux as follows: The Poet-ofGenius standing stone-still in the Polar desert due to his Fate. the study of prof. after underlining that December Night. as the apotheosis of the Romantic motif of the night (a motif which has enjoyed superior / lofty ranges in the European lyric poetry of Young. Bucureşti. Editura Aethicus. Eminescu et al. reveals a new and complex tragedy of Hyperionic essence. but also the first theoretician of the European Symbolism with his essays "The Art of Verse" (1890) and "The Poetry of the Future" (1892). în Comentarii macedonskiene. 1971. Editura Albatros. (b) the level of the Emir-Genius. de Mircea Anghelescu. Musset. TDelrc = Ion Pachia Tatomirescu. bibliografie.Anuarul de martie. Dicţionar estetico-literar. Alexandrescu. while never relishing their own happiness. emphasizes the following ideas: 1) the men of genius must make the other people happy. obsessed with reaching the Absolute.. lingvistic. at the same time. where the Grotesque Character turns in. The Commitment of the Emir-Genius of Baghdad "on the right path" when he crosses the blazing desert towards Mecca and The Death of the Emir-Genius in the Desert of Embers. seemingly annihilating - from a poematic-semantic-syncretic point of view - "time" and "space". 332 . as heroic dimensions. The Departure of the Emir-Genius and of the accompanying caravan from Baghdad to Mecca. being the one who does not follow the "right path". 5 / 2010 dad. The Portret of the Emir-as-Genius-of-Power / War. nr. passing by the "Fountain of Childhood". so that the Distinguished Receptor should witness the appeal to the "morgana-technique" with "gliding" / parallel "frames". The allegory discharges the denouement and "closes" in an unprecedented manner in the Wallachian poetry by means of a "re-inforcing" stanza which comprises the key elements of the allegory. in order to "unravel" and "emphasize" the sublime suspensebased "forking" symbol / code of telluric and celestial-absolute Mecca.Anuarul de martie. but the "crooked way" to Sacred Mecca. nu e impresionată de sentimente grosolane şi de cele aparţinând domeniului spiritual. gravitatea acesteia merge în paralel cu gravitatea evenimentului exterior. ori dispoziţia spre resimţire frecventă. de natură. emotivitatea ar fi: lat. Nu sunt personalităţi personalităţi predispuse în mod deosebit spre depresii. Sunt oameni cu "inima sensibilă". 333 . simt mai repede mila pentru alţii. De obicei persoanle emotive sunt din copilării predispuse spre o mare sensibilitate. P. după P. La personalităţile emotive se poate observa imediat când firea lor reacţionează în timpul unei conversaţii pentru că îi trădează mimica. veselie nu prea ţine la acest tip de persoană. fie de înduioşare. fie de bucurie. vie şi intensă a emoţiilor. emoţiile apărând până şi la cele mai neînsemnate incitaţii şi generând dispoziţii afective profunde şi eventual de durată (din "Personalităţi accentuate din viaţă şi literatură" - L. sunt persoane puternic sau pronunţat emotive. emoţia. Fenomenul contaminării de râs. se bucură mai uşor de artă. Neveanu. KARL). caracteristic lor: le dau uşor lacrimile. de la emovere - a mişca. sunt repede înduioşaţi. nr. Frica emotivă se caracterizează prin reacţii de mare sensibilitate şi profunzime în sentimentele subtile. reactivitate emoţională neobişnuită.Anuarul de martie. 5 / 2010 Psiholog: Ramona-Mira PLEŞA Emotivitatea - trăsătură de personalitate Apelând la o definiţie clasică. în principal dificultatea de a întreţine relaţii cu ceilalţi. Ceea ce indică prezenţa controlului de sine. Emotivitatea este dobândită ereditar. persoana e incapabilă de o adaptare adecvată la situaţii noi. imposibilitatea cunoaşterii propriilor trăiri afective.Anuarul de martie. starea de aban don şi iritare. depresia. nr. Ea se caracterizează prin stabilitatea vieţii afective. La o persoană dezechilibrată emoţional se observă indispoziţia. 5 / 2010 O persoană echilibrată din punct de vedere emoţional e o persoană cu o stare de tensiune relativ omogenă. însă şi cu reacţii anormale prin vivacitate. NEVEANU). dacă nu manifeste fie ele şi latente. pe cât posibil. "Fobiile sunt adesea sechele ale unor şocuri emoţionale. omul încearcă stări emoţionale. mânie. Se pare că în urma experimentelor efectuate. indignare. datorită formării şi ierarhizării de sentimente bine conturate. emotivitatea dobândită în cursul vieţii este verificată şi confirmată experimental. însuşirea modalităţilor de adaptare la situaţii diverse de viaţă este maturitatea afectivă. Autoreglajul emoţional ţine tot de maturitatea afectivă care în caz de inadaptare la mediu se dovedeşte a fi un autoreglaj inadecvat. nivel de activare moderat cu evitarea excesului sau deficitului de mobilizare energetică (P. De asemenea. ale altor persoane. dă dovadă de o oarecare naivitate şi labilitate în manipularea unor situaţii anume. 334 . Emotivitatea nu se realizează pe deplin. FRAISSE). iar complexul pare a corespunde uni nod de sentimente şi atitudini rău integrate personalităţii" (P. sunt persoane care nu ajung la maturitatea afectivă niciodată şi avem de-a face cu o persoană care trece cu uşurinţă de la o stare la alta. adecvate activităţilor desfăşurate şi fără urmări distructive pentru personalitate. predispoziţia spre emotivitate există caracterizând persoana prin dezechilibrul sistemului nervos. deasemenea că nu orice stagnare şi reţinere vocală de emoţie este lipsită de sens adaptativ (reacţie de apărare pasivă) şi nu orice stare de dezorganizare (furia) se dovedeşte a fi inutilă. P. Trebuie spus. hiperiritabilitate difuză şi insuficienţa inhibiţiei volunare. în mod automat. însă. odată cu înaintarea în vârstă. neprevăzute (DUPPRE). ori în cursul vieţii. extensie şi durată. conştientizarea trăirilor proprii. agresivitate ce are ca efect perturbarea economiei activităţii. printre alţii de STRATTON ce a urmărit relaţia dintre frecvenţa unor boli şi emotivitate. de echilibrare la mediul ambiant. existând un echilibru şi în balanţa polarităţii afective (stenice-astenice. pozitive-negative). În toate momentele vieţii sale. supărarea. I. Şansa SRL.. Ed. Anima Bucureşti . Ed.W.Enciclopedică Română Bucureşti. 6.Teodorescu. Lieury. Deschamp. Antet. Emotive persons are the ones with a "sensitive heart". Ed. Bucureşti. G.: Manual de psihologie generală. A. 5 / 2010 Bibliografie: 1.. C (1996): Curs de psihologie.l. (1994): Puterea sufletului - Antologie. Cosmovici. (1969) : Din viaţa sentimentelor. R. Ed. it is not impressed by rude feelings and by those belonging to the spiritual domain. C.R. Academie.: Dicţionar de psihologie. Golu. N. G. Ştiinţifică Bucureşti.Radu. Vol. 4. M.B.Zlate.lri Bucureşti. J. 23. 9.Sincron. Allport. Jung. A. V. Ed. Ed.Radu. 3. P. 11.Trei. E. laşi. nr.Sincron. F.Neveanu. N. 16. G. Ed. 13. (1990): Personalităţi accentuate în viaţă şi literatură. Leonard.Neculau. 22. Ed. 1996 : Introducere în genetica psihopatologiei. laşi. Hayes. RSR. (1996): Psihologie socială. Orrell.. A.. Ed. 19. Doise. Ed.Humanitas Timişoara . (1991): Introducere în psihologia contemporană.P. (1997): Eul şi personalitatea. E. Ştiinţifică şi Enciclopedică Bucureşt. Athanasiu. 14. (1975): Condiţia umană. K. (1996): Psihologie generală.Sartre. Bucureşti. they feel compassion 335 . Bucureşti. Polirom. Ed. AII Educaţional SA.Mitrofan.Zlate. 21. (1997): Introducere în psihologie. 10.P. A. Ed.i 12. 7. 2. N.. Voicu. Vox Bucureşti. P. J. Zorgo. Ed. (1975): Psihologie generală. 15.: Psihologia emoţiei.Mărgineanu. 5. Ed.. 20.P.C. M. (1996): Introducere în psihologie. I. 8. Polirom.D. Ed.D. N. (1994): Dragoste şi căsătorie. (1993): Metodologie psihologică şi analiza datelor. 17. Ciofu. Neuron. Mugny. Academiei Emotionality - Trait of Personality (Abstract) Emotive fear is characterized by highly sensitive reactions and profoundness of subtle feelings. Ed. laşi. Ed.Anuarul de martie. (1997). 18. I. Ed.(1980): Probleme fundamentale în psihologie. (1991): Structura şi dezvoltarea personalităţii.Pavelcu.Roşea. S.S. A.Rădulescu-Motru. Ed.C (1978): Tratat de psihofiziologie.Polirom. (1996): Tratat de grafologie. (1996): Psihologie socială experimentală. W.. Focşani. Anuarul de martie. 5 / 2010 for others more quickly. they are highly emotional. emotional persons are susceptible to a great sensitivity starting with their childhood. These persons are mostly not susceptible to depressions. Emotionality that develops throughout the lifetime is verified and confirmed by experiments. they appreciate arts and nature. diffuse excessive irascibility and lack of voluntary inhibition. because his/her expressions betrays him/her. either because they are happy or because something touches them. but also by abnormal reactions such as vivacity. are appropriate for their activities and which do not have destructive consequences for the personality. Usually. 336 . the predisposition to emotionality is characterized by the disorder of the nervous system. nr. or it develops throughout the lifetime. people experience different emotional states. Throughout life. as a result of some experiments. it is easier to observe when an emotional person reacts. they are easily touched. the person is not capable to adapt him/herself to new. Emotionality is either hereditary. length and duration. the gravity of this usually runs in parallel to the gravity of the external event. characteristics: they cry easily. STRATTON being one of those who conducted such experiments. his purpose was to observe the relation between the frequency of some diseases and emotionality. as much as possible. which. unpredictable situations (DUPPRE). During a conversation. Apparently. ) reprezintă suporturi elocvente pentru învăţarea şi înţelegerea cunoştinţelor. CE ESTE VIZUALIZAREA ? Etimologic. Adina-Maria POPA Metode vizuale 1.Anuarul de martie. reproduceri la scară mică. În elaborarea evenimentelor educaţionale este indicat să ţinem seama de următoarele: a) Pentru o mai bună percepere şi reţinere a informaţiilor. diferite. „a face vizibil". „acţiune de a vizualiza şi rezultatul ei". c) Cercetările au arătat că se percepe şi reţine: 337 . 2. cu roluri şi funcţii specifice. la nivelul individului coexistând mai multe tipuri / categorii de inteligenţe. evenimentele etc. a vizualiza. hărţile ca şi obiectele reale sau substitute ale acestora (mulaje. nr. machete. etc. Rezultă că vizualizarea informaţiilor şi manipularea lor. în română. prin cuvântul scris atunci când se află la mare distanţă şi prin cuvântul îmbinat cu imaginea. Pentru aceştia desenele. b) Inteligenţa nu este o entitate autonomă unitară şi are caracter multidimensional şi multifuncţional. VIZUALIZAREA este suportul optic al informaţiei transmise pe cale orală. Aşadar. nu numai că facilitează abordarea unei teme. Indivizii care se bazează pe inteligenţa lor vizual-spaţială simt nevoia să vadă lucrurile. 5 / 2010 Prof. mâinile. prin substantivizare. dar au implicaţii directe în eficienţa învăţării. care. cuvântul provine din franceză: visualizer. este important ca mai mulţi senzori să fie solicitaţi concomitent: urechea. a devenit vizualizare. prin scriere şi prin limbajul audio-vizual. graficele. COMUNICAREA ŞI VIZUALIZAREA. comunicarea umană se realizează prin limbajul oral. ochii. sau să şi le reprezinte mental spre a le înţelege mai bine. etc. Se ştie că oamenii dobândesc informaţii prin cuvinte şi gesturi când sunt în contact direct. Anuarul de martie, nr. 5 / 2010 10% în timpul cititului; 20% prin intermediul auzului; 30% prin văz; 40% prin văz şi auz; 60% prin intermediul discuţiilor; 80% prin descoperiri şi formulări proprii; 90% prin detectarea şi depăşirea proprie a dificultăţilor. Este de reţinut rolul deosebit al vizualizării şi imagisticii în cu noaşterea şi înţelegerea universului fizic, al spaţiului real. 3. UTILIZAREA VIZUALIZĂRII. Vizualizarea poate fi utilizată pentru: * A structura termeni, desene, schiţe; * A aduna şi sorta asocieri, termeni, etc.; * A reprezenta conexiunile cu ajutorul imaginilor şi a graficelor; * A ajuta la crearea unor imagini libere; * A dezvolta o temă cu ajutorul unei singure imagini; * A păstra rezultatele unei discuţii sau ale unei activităţi comune. Vizualizarea nu duce doar la o atenţie mărită din partea participanţilor, ci solicită şi reţinerea a ceea ce s-a predat. 4. ELEMENTELE VIZUALIZĂRII. Prin intermediul vizualizării li se oferă participanţilor posibilitatea de a comunica şi optic. Acest fapt devine posibil printr-o sistematizare a elementelor ce aparţin vizualizării. Ele pot fi: * Cartonaşe albe sau colorate, de formă dreptunghiulară, cu dimensiunea de 10 x 20 cm (sau mai lungi); de formă ovală, cu dimensiunea de 11 x 19 cm; în formă de cercuri, cu diametrul 20, 14, 10 cm. * Dimensiunea literelor; * Linii de legătură de diferite grosimi; * Săgeţi; * Puncte adezive în două culori, cu diametrul de 2 cm; * Forme libere, cum ar fi cea de nori sau a unui oval de încercuire. 5. MEDII DE VIZUALIZARE. a) Tabla - prezentă în toate sălile de clasă, uşor de utilizat. b) Flip-chart-ul - uşor de transportat, cu posibilităţi de expunere oriunde. 338 Anuarul de martie, nr. 5 / 2010 c) Panoul de afişaj - necesar în utilizarea tehnicii metaplanului, serveşte la afişarea cartonaşelor (prin prindere cu ace cu gămălie, magneţi, etc.) şi solicită implicarea participanţilor. d) Retroproiectorul - presupune folosirea foliilor şi permite mărirea cu uşurinţă a imaginilor. e) Diaproiectorul - asigură calitatea deosebită a imaginilor bine alese, apelează la sentimentele celor ce le privesc. 6. METODE CE PRESUPUN VIZUALIZAREA - METODE DE COMUNICARE ŞI CONSOLIDARE. Dintre metodele vizualizării, adecvate realizării unor obiecte educaţionale date, la o clasă de elevi cu anumite particularităţi de vârstă, merită discutarea metoda metaplanului, harta minţii, pânza de păianjen, imaginile prestructurate. Ele facilitează comunicarea şi consolidarea cunoştinţelor. METAPLANUL - tehnica peretelui de afişaj, după sistemul metaplan al fraţilor Schnelle, Quickbarn, este o metodă de moderare şi, ca atare, ea poate fi întrebuinţată la o serie întreagă de tehnici de creativitate. A modera o grupă înseamnă a organiza în grupă formarea opiniei, voinţei şi a proceselor de decizie. Tehnica peretelui de afişaj poate fi aplicată când este vorba de: - elaborarea comună în grupă a strategiilor şi măsurilor pentru soluţionarea unei probleme; - a face din cei afectaţi participanţi; - a aduna obiectiv toate părerile; - a face transparente şi a putea repeta procesele de formare a voinţei şi de găsire a deciziilor; - a aduna şi a face vizibile aşteptările, dorinţele, cunoştinţele şi experienţa participanţilor; - a face discuţiile mai eficiente; - a discuta în grup perturbările şi problemele; - a încheia procese - verbale autentice despre procesele prelucrate. * Modul de lucru este următorul: Moderatorul/profesorul elaborează un plan de desfăşurare care corespunde temei, participanţilor şi timpului avut la dispoziţie. Cu ajutorul planului, moderatorul conduce discuţiile spre scopul şi rezultatul ales. - Participanţii se pot împărţi în grupuri de câte 4-6 membrii. * Materialele necesare: cartonaşe, carioca, panoul de afişaj (tabla). * Pentru a putea citi cartonaşele, există anumite reguli de scriere care trebuie respectate: 339 Anuarul de martie, nr. 5 / 2010 Pe cartonaşe se vor nota doar cuvinte-cheie care exprimă cel mai bine ideile, nu fraze întregi. În felul acesta diferitele argumente pot fi aranjate şi mişcate după dorinţă. Exemplu: Dacă la clasă discutăm despre animale, elevii clasei vor primi, fiecare, câte 3 cartonaşe, având posibilitatea să scrie pe ele numele a 3 animale cunoscute. După adunarea cartonaşelor şi afişarea pe tablă, acestea pot fi mişcate pentru a fi grupate astfel: 1. animale sălbatice, animale domestice; 2. animale din ţara noastră (din zona temperată), animale din alte părţi (zona rece, zona caldă); 3. mamifere, păsări, insecte, reptile, peşti, etc.; 4. animale folositoare, animale dăunătoare. - În scriere se vor utiliza atât majuscule, cât şi minuscule. Cea mai indicată este scrierea cu litere de tipar. Problemele care apar la elevii mici se referă la scrierea pe suprafeţele restrânse, păstrarea dimensiunii literelor, mânuirea instrumentului de scris. - Se vor utiliza doar abrevieri cunoscute. - Când se urmăreşte o diferenţiere de bază, fiecărei categorii i se va acorda câte o culoare. Exemplu: În discutarea temei "Plante de pădure", elevul primeşte 3 cartonaşe, câte unul din fiecare culoare: galben, verde, portocaliu. La cererea moderatorului, el va scrie pe cartonaşul verde denumirea unei plante ierboase, pe cel galben denumirea unui arbust, iar pe cel portocaliu a unui arbore. Cartonaşele dintr-o grupă vor avea astfel o singură culoare. Aceste reguli asigură automat posibilitatea de citire rapidă a unui protocol-foto (planşelor elaborate). ● Manipularea materialelor: - Pentru ca distribuirea lor să se facă în timp scurt, vom cere ajutorul mai multor participanţi. - Deoarece multor participanţi le place anonimatul, ele vor fi adunate prin transmiterea din mână în mână. ● Evaluarea muncii presupune discutarea cartonaşelor. Arta moderatorului constă în faptul de a pune întrebările la momentul potrivit, cu scopul de a declanşa o dezbatere între participanţi. Pentru a produce o interacţiune, întrebările trebuie să îndeplinească următoarele condiţii: - să chestioneze păreri şi propuneri, dar nu cunoştinţe speciale; - să fie deschise şi să ofere fiecăruia posibilitatea de a da mai multe răspunsuri; - să fie provocatoare şi incitante. - 340 Anuarul de martie, nr. 5 / 2010 HARTA MINŢII. Este o metodă ce presupune descrierea sau reprezentarea grafică a ideilor. Această formă de vizualizare încearcă să urmărească ceea ce se petrece în mintea noastră. Tehnica se poate utiliza atunci când ideile care ne vin trebuie notate şi ordonate. Este cazul realizării unui eseu, a unui material suport etc. În cadrul procesului care este harta minţii, gândurile nu sunt prelucrate, ci pur şi simplu notate aşa cum ne apar nouă. ● Modul de prezentare: Pe tablă sau pe o coală mare de hârtie, tema centrală va fi notată şi încercuită. Aspectele ei principale vor fi trasate sub forma unor linii (ramuri principale) care au ca punct de plecare tema respectivă. Ramurile principale se vor continua în ramuri secundare. ● Materialele necesare: tablă (coală), cretă (carioca), simboluri, desene, fotografii, linii, ovale, etc. ● Reguli: - Numărul ramificaţiilor principale să fie unul limitat, iar ramificaţiile secundare să nu suporte alte ramificaţiile; - Ramurile se pot desena cu două culori diferite. Aceasta ajută la delimitarea ramificaţiilor, a conceptelor, domeniilor. - Harta poate fi desenată în mod spontan sau pregătită pentru a fi prezentată. Citirea ei este de dorit să se facă în sensul acelor de ceasornic, pentru a se putea urmări prezentarea. - Cuvintele-cheie pot fi înlocuite cu imagini care sunt mai uşor de prescurtat, se fixează mai repede şi apelează la creativitatea celor care le privesc sau cu desene schematice, uşor de recunoscut. - Să existe un echilibru în împărţirea spaţiului (Anexa 1). PÂNZA DE PĂIANJEN. Este o formă simplă de a clasifica unele cauze şi urmări, de a face unele asocieri. Pentru realizarea ei este necesară respectarea a două etape de lucru: 1. Notarea datelor pe o coală (cartonaşe), sortarea lor astfel încât rezultatul să descrie o înlănţuire de tip cauză-efect. 2. Scrierea termenilor în spaţiile goale ale pânzei de păianjen. La începutul utilizării metodei, este de preferat să se pună la dispoziţia participanţilor (fiecărui grup) un desen în formă de pânză de păianjen, pe care aceştia doar vor scrie sau lipi cartonaşe scrise. Mai târziu, vor desena ei reţeaua. ● Materialele necesare: coala, carioca, cartonaşe. Exemplu: La limba şi literatura română, pentru a realiza portretul unui personaj, de exemplu al fetei moşneagului din povestirea 341 Anuarul de martie, nr. 5 / 2010 "Fata babei şi fata moşneagului" de I. Creangă, vom apela la o asemenea reprezentare. Ca materiale, oferim grupului desenul cu reţeaua şi fişa cu afirmaţiile legate de însuşirile personajului, scrise în dreptunghiuri. Elevii vor decupa, sorta şi apoi poziţiona în aşa fel încât să exprime înlănţuirea (Anexa 2A, 2B). IMAGINI PRESTRUCTURATE. Informaţiile necesită o anume structură pentru a putea fi preluate şi prelucrate, o anume ordine, respectiv anumite conexiuni cu experienţa anterioară. O posibilitate de a face vizibile conexiunile şi structura o constituie imaginile prestructurate. Cele mai indicate sunt imaginile casă sau imaginile arbore, în ale căror camere sau frunze îşi pot găsi locul informaţiilor. Prezentarea într-o nouă formă va uşura abordarea lor. ● Reguli: Părţile componente ale fiecărei informaţii vor fi grupate în mod logic. Ele vor fi asamblate urmând un fir epic. ● Materialele necesare: coli de dimensiunea A3, A2, carioca. Exemplu: La limba şi literatura română putem completa un arbore cu informaţiile despre substantiv (Anexa 3). ALTE METODE (METODE DE EVALUARE). Dacă dorim să obţinem o formulare pe scurt a unei opinii sau convingeri, putem apela la utilizarea abţibildurilor sau bulinelor. Aceasta este o fază introductivă a unei abordări aprofundate. Ele pot fi utilizate în diferite teme pentru a constata câţi dintre participanţi sunt "pro" sau "contra", ce variantă e preferată din două oferite (Anexa 4, a). Cu ajutorul bulinelor putem realiza evaluarea unei activităţi. La finalul ei prezentăm elevilor un desen care reprezintă stările de spirit posibile, elevii urmând să lipească bulina primită pe cea corespunzătoare răspunsului la întrebarea: "Cum te-ai simţit pe parcursul activităţii ?" (Anexa 4, d). Dacă vrem să aflăm cât au învăţat, le vom cere să plaseze bulina/abţibildul în spaţiul corespunzător răspunsului potrivit (Anexa 4, b). ● Reguli: - Răspunsurile sunt personale. - Nimeni nu are voie să comenteze răspunsul celuilalt sau propriu. - Materialele pot fi folosite ca motiv de discuţie. - Metodele au rol de orientare a activităţii viitoare, de luare a deciziilor. Bibliografie: Boeru, I (coordonator) - Întroducere în educaţia adulţilor, Ed. Fiat - Lux, Bucureşti, 1995; 342 Anuarul de martie, nr. 5 / 2010 Dumitru, I. - Educaţie şi învăţare, Ed. Eurostampa, Timişoara, 2001; Gugel, G. - Metode de lucru în educaţia adulţilor, Ed. Waldpress, Timişoara, 2002. Visual Methods (Abstract) The article of didactic journalism, Visual Methods, by Adina-Maria Popa approaches visualising as an optic support of the information transmitted orally", obviously, in the close vicinity of communication, of the „mind map", of „the spider web" etc. 343 Anuarul de martie, nr. 5 / 2010 Prof. Dorina POPESCU Ritualul scrisului şi lumea de dincolo de el Am ajuns - volens-nolens - să îmi pun câteva întrebări născute din tema aceasta, la care încerc să răspund. Intrarea în starea artistică presupune un ritual sau este un act de rutină? Ritualul îl defineşte pe cel care scrie? Devine ritualul ceva grăitor pentru lumea de dincolo de el( a scriitorului, a operei )? La prima întrebare aş răspunde că ritualul şi rutina au în comun repetarea unui gest, a unei acţiuni. Aspectele formale le apropie, le separă însă starea afectivă şi intelectuală a subiectului: rutina declanşează capacitatea de a gândi la fel în acelaşi context, ritualul dă naştere unei trăiri şi, mai ales, unei gândiri noi, surprinzătoare, de cele mai multe ori, şi pentru cel în cauză. Ritualul conferă o notă de excepţional actului de a scrie. El reprezintă începutul decupajului care se face în realitatea fiecăruia odată cu intrarea în starea artistică. Vorbim, aşadar, de două lumi: lumea reală, în care trăieşte scriitorul, şi lumea operei lui, lumi care sunt mai mult sau mai puţin legate. Trecerea de la una la cealaltă este marcată, la unii, de retragerea într-un spaţiu convenţional-biroul, de aşezarea în faţa foii albe sau a calculatorului sau chiar de unele gesturi care nouă, profanilor, ni se par cel puţin ciudate (de exemplu:încălţarea pantofilor de lac cu o măsură mai mică decât cea purtată, de către Salvador Dali, în momentul scrierii Jurnalului unui geniu). La alţii, nu există separarea netă a stării obişnuite de starea artistică ( vezi romanul postmodern, în care autoreferenţialitatea face trimitere la modul în care se scrie romanul, pe măsură ce faptele se derulează. Nu mai avem de a face cu două lumi, ci cu una singură, în care realitatea artistului devine voit ficţiune, de vreme ce se inserează voit în spaţiul afectat naraţiunii. 344 Anuarul de martie, nr. 5 / 2010 Alte întrebări care se nasc în legătură cu ritualul scrisului sunt următoarele: Este sincer un scriitor în momentul în care se confesează pe această temă? Până unde merge realitatea? Unde începe ficţiunea? În fond, nici nu cred că are prea mare relevanţă adevărul sau ficţiunea celor spuse. Pentru cititor, contează faptul ca atare, pe care îl raportează automat la operă şi, în mod subsidiar, la biografie. Aproape totdeauna, ritualul despre care se face vorbire, de obicei, în jurnale, în memorii sau în interviuri, este în consonanţă cu universul operei şi cu personalitatea artistului\scriitorului. Cred că nu mi-l puteam închipui pe Salvador Dali în postura unui scriitor ( mă refer la el în această ipostază ) „cuminte", care se retrage în biroul său şi ne vorbeşte apoi despre naşterea operei. La el, şi în pregătirea pentru scris apare elementul surpriză care şochează, la fel ca şi în pictură. Iată ce declara pictorul în Jurnalul unui geniu ( Editura Humanitas, 1994, p. 15): „Ca să scriu cele ce urmează, mi-am pus nişte pantofi de lac pe care nu i-am putut încălţa niciodată prea mult timp, pentru că mă strâng cumplit. De obicei, mi-i pun înainte de vreo confe-rinţă. Strânsoarea lor dureroasă asupra picioarelor îmi ascute la maximum virtuţile oratorice. Durerea asta acută şi teribilă mă face să cânt ca o privighetoare sau ca acei cântăreţi care poartă, şi ei, pantofi prea strâmţi. Voluptatea fizică viscerală, tortura cotropitoare pe care mi-o provoacă pantofii mei de lac mă obligă să storc din cuvinte adevăruri condensate, sublime, cărora suprema inchiziţie a durerii din picioare le conferă valoare generalizantă. Îmi pun deci pantofii şi încep să scriu în chip masochist, pe îndelete, despre cum am fost exclus din grupul suprarealiştilor. Mă doare-n cot de calomniile pe care lear putea scorni despre mine André Breton, care nu mă iartă că sunt ultimul şi singurul suprarealist." Nici alte ciudăţenii din viaţa artistului nu pot fi trecute cu vederea, cum este, de exemplu, vărrsarea cafelei pe cămaşă, care, dincolo de voluptatea ce i-o producea, îi oferea şi posibilitatea unor „constatări periodice şi consistente": „Îmi vărs cafea pe cămaşă. Prima reacţie a celor care nu sunt geniali ca mine, adică a celorlalţi, e să se şteargă. Eu-dimpotrivă-. Încă din copilărie aveam obiceiul să pândesc momentul când bonele sau părinţii mă pierdeau din ochi, ca să răstorn iute între cămaşă şi piele restul gros de zahăr din cafeaua mea cu lapte. Dincolo de voluptatea inefabilă pe care mi-o procura lichidul picurând până la brâu, uscarea lui progresivă, apoi ţesătura ce se lipea de piele imi oferea posibilitatea unor constatări periodice şi persistente. ( p. 205 ). Nu mă pot abţine de la dezvăluirea şi a altor confesiuni ale pictorului. Este vorba de gestul zilnic al sărutatului urechii Galei, 345 Anuarul de martie, nr. 5 / 2010 soţia sa, gest care îi produce starea de spirit necesară pentru adâncirea în laboratorul creaţiei sale suprarealiste: „Când mă trezesc, sărut urechea Galei, ca să simt pe vârful limbii grosimea minusculului relief de pe lobul urechii ei. În clipa aceea îl simt, amestecat cu propria mea salivă, pe Picasso, omul cel mai viu din câţi am cunoscut şi care are o aluniţă pe lobul urechii stângi. O aluniţă mai mult măslinie decât roşcată, aproape plată şi plasată exact în acelaşi loc ca aluniţa soţiei mele Gala.[...].Foarte adesea, când mă gândesc la Picasso, mângâi infima protuberanţă din colţul stâng al urechii Galei. Şi asta se întâmplă des, căci, după tata, Picasso e omul la care m-am gândit cel mai mult." (p. 151 ). Nu aş putea omite din încercarea mea de a lumina o infimă parte din ritualul scrisului exemplul lui Liviu Rebreanu, care, la 42 de ani, după ce devenise un scriitor cunoscut şi recunoscut, a început să scrie în mod organizat un jurnal, de fapt „o spovedanie ", în legătură cu care şi-a exprimat pretenţia de a fi dată - eventual - publicităţii abia la 30 de ani după moarte. Despre acest Jurnal, autorul nota: „ Însemnările pe care le voi face aş dori să fie o încercare de pătrundere în mine însumi, lentă, necruţătoare, francă şi de absolută sinceritate." (Prefaţă, p. VII, apud Jurnal, 24 iunie 1927, Editura Minerva, 1984). Se desprinde din aceste pagini ideea că autorul celor trei capodopere incontestabile ale creaţiei noastre romaneşti - Ion, Pădurea spânzuraţilor şi Ciuleandra-, în care fiecare frază a fost revăzută şi revizuită, încât să dea impresia că nimic nu-i lipseşte operei şi nimic nu se mai poate adăuga fără să schimbe unitatea ansamblului, şi-a făcut din scrierea cel puţin a unei pagini în fiecare noapte un ţel, pe care l-a urmărit cu obstinaţie, încât să ajungă să transforme creaţia dintr-un lucru dureros, cum îi părea la început, într-unul agreabil, cum a fost percepută spre sfârşit: „ Numai cu multă stăruinţă am ajuns să-mi devie biroul meu, cu hârtia albă, o necesitate de viaţă. Obiceiul mi l-am făcut tocmai lucrând la Ion. Obiceiul a devenit pe urmă o pasiune. O zi în care n-aş sta la masa de scris câteva ore mi s-ar părea acum o zi pierdută." ( Jurnal, p. 315 ) Aproape în fiecare pagină reiese îndârjirea cu care scriitorul îşi propune să stea la birou şi să scrie şi exigenţa pe care o are în faţa lucrului finit, la care ajunge transcriind din cale-afară de mult, după ce a trecut textul prin mai multe variante. Iată câteva dintre mărturisirile lui: „Acuma, la 12 1\2 noaptea, am terminat transcrierea Ciuleandrei." (Jurnal, p.4 ); 346 Anuarul de martie, nr. 5 / 2010 „Ce grozav de greu merge Crăişorul![...] Aseară am stat destul de târziu şi n-am putut scrie decât câteva rânduri." (Jurnal, p.46 ); „Totuşi, de la întâi încoace, toate nopţile le stau la birou. Am început să lucrez la Metropole." ( Jurnal, p. 174 ); „Am transcris azi-noapte de la 10 seara până la 4 dimineaţa vreo şapte pagini din primul capitol ( Răscoala ) . Merge foarte greu. " ( Jurnal, p. 238 ). Să nu ne facem însă o impresie greşită despre stăruinţa lui Rebreanu: ea singură nu ar fi reuşit să impună un scriitor de talia lui. Este nevoie , cu siguranţă, şi de talent: „Modernii, chiar eu, repudiau inspiraţia. Şi totuşi ea e regina scrisului." (Jurnal, p. 244 ); „Puterea creatoare este totdeauna un dar special, un dar divin. Manifestarea acestui dar însă reclamă şi voinţa mare a celui înzestrat.[...] Fără de muncă, opera ar rămâne în stare embrionară în sufletul creatorului. (Mărturisiri, apud Jurnal, p. 314 ) Într-o carte a lui Nichita Stănescu, Amintiri din prezent ( Editura Sport Turism, 1985, Bucuresti), întâlnim două referiri interesante la modul în care scriau Coşbuc şi Bacovia: „Se zice că G. Coşbuc până şi noaptea ţinea lângă sine la îndemână hârtie şi creion, de frică să nu care cumva să piardă vreo idee ce i-ar fi venit. El, unul dintre cei mai culţi poeţi ai noştri [...], desigur avea un univers de asociaţii sclipitor în intelectualitatea sa activă. Martori oculari relatează că George Bacovia îşi compunea versul cel lung şi simplu şi unic al obsesiei sale sale existenţiale , pe o vioară.( op. cit. , p 141 ). Că acest ritual este în deplină compatibilitate cu personalitatea celor doi o exprimă cel mai bine comentariul stănescian : „Cei doi ar putea ilustra celebra anecdotă despre Einstein: Acesta, în vizită la Mallarmé, observa că poetul se retrăgea mereu, pentru câteva secunde, într-o nişă acoperită cu o cortină. -Ce faceţi acolo, în nişa aceea? -Îmi notez ideile ca să nu le uit. Dumneavoastră nu faceţi la fel? -N-am nevoie. Eu am o singură idee şi pe aceasta o ţin minte pe dinafară."(op. cit., p. 142 ). În ceea ce îl priveşte pe poetul necuvintelor, care surprinde atât de bine prin analogia de mai sus, diferenţa dintre Coşbuc şi Bacovia, s-ar putea spune că el făcea o sărbătoare şi un prilej de a scrie, din rivali întru literatură, din prieteni, din iubită, din înger şi, mai ales, din necuvinte:„Din nou mă sprijin numai de cuvinte\ Nu e nicio 347 Anuarul de martie, nr. 5 / 2010 muzică să izbucnească\ din osul nimănui...\\ Şi nici sufletul nu are în sine\ liniştea potrivită orelor fericite\ legănate în adaosul de alcool blând.\\ Şi nici prietenul cel puternic şi apropiat\ tristeţilor şi marilor idei\\ şi nici femeia credincioasă\ ca o bătrână vulpe gravidă şi atotştiutoare\în amănunţitele treburi ale câmpiei.\\ şi nici îngerul tatuat cu hărţă[...] \\Numai cuvintele, numai ele\ prea puţin doritele,\ca nişte mercenari nervoşi\îmi urmăresc gestul inimii amorţind,\jetul privirii pulverizând\imaginile tradiţionale ale lumii mele\\alergând sub ramuri, înotând în mare\levitând în aerul plin de simunuri..."(A inventa o floare, vol. Laus Ptolemaei, 1968 ). În Notă autobiografică (din opera citată), Nichita Stănescu vorbeşte despre lecturi reluate, despre mulţumire şi nemulţumire, despre muncă „pur şi simplu", adică despre ritualul scrisului: „Citeşte de nenumărate ori, mereu şi mereu, aceleaşi cărţi: cum ar fi bunăoară poemul Ghilgameş, Cartea lui Iov, Odiseea şi unele piese ale tânărului Shakespeare. O oră pe an este extrem de mulţumit de propria sa muncă. Tot o oră pe an este nemulţumit de propria sa muncă, iar în rest munceşte pur şi simplu." (op. cit., p. 327). În cazul lui Constantin Noica, scrisul trebuie privit într-un context mai larg, din care nu se poate omite ritualul facerii focului:„ Construieşte o stivă cubică, cu un grătar de surcele de brad şi, în timp ce o face, explică fiecare gest, ca şi cum ne-am afla în faţa unei demonstraţii esenţiale [..]. E un joc straniu, în care simţi că încearcă-ca în tot ce face-mântuirea unui gest de proza profanului şi a nesemnificativului, pentru că „vedeţi? Simt că soba e aici pentru mâna mea şi mâna mea e aici pe potriva gurii sobei."(Gabriel Liiceanu, Jurnalul de la Păltiniş, Ed. Humanitas, 1991, p.35 ). „Tratatul despre fiinţă s-a născut în camera de doi pe trei, cu ligheanul cu apă pus la încălzit pe soba unde se ritualizează zilnic aprinderea focului." (op. cit. ,p. 54 ). În camera în care scria Noica, mirosea a coajă de măr şi a tutun de pipă. De ritual ţin şi cele trei plimbări zilnice ale filosofului. Acesta chiar lansa îndemnul de a face o plimbare în cazul în care inspiraţia lipseşte:„Când nu poţi să continui o idee trebuie să urci un deal. Piedica interioară se învinge creându-ţi o piedică exterioară." (op. cit., p. 108-109). Scriitorului contemporan Paulo Coehlo, autorul unor cărţi vândute în milioane de exemplare şi devenite best-seller-uri, i s-a luat un interviu, în care , printre altele, i s-au adresat şi întrebări legate de lo- 348 Înainte aveam maşina de scris electrică. în timpul sau după actul scrisului? Ca să încep o nouă carte mi-am stabilit un anumit semnal -să găsesc o pană albă. Când însă încep. Într-o zi o doamnă îl întreabă : Dar.paulocoelho. Aş încheia cu o anecdotă pe care a spus-o Umberto Eco ca răspuns la inevitabila întrebare despre ritualul scrisului: „.com\flowerin\blog\2008\05\26\istoriile-lui-umbertoeco) 349 . Înainte aveam multe obiecte. Reproducem mai jos interviul: „Unde scrieţi? Scriu o nouă carte la fiecare doi ani. risc să nu mai scriu niciodată!" (Sursa: Internet." (Sursa: Internet. Imaginaţia are nevoie de spaţiu ca să se desfăşoare. Vă faceţi multe însemnări? Nu..Anuarul de martie. 5 / 2010 cul în care scrie. nici japonez[. fără tablouri sau alţi stimuli vizuali în afară de ecranul calculatorului. Aveţi un ritual anume.com) Unii scriitori au anunite reticenţe în momentul în care sunt întrebaţi de ritual. puneţi barba sub cearşaf sau pe cearşaf?. www.. la Rio de Janeiro. n-a mai avut pace până când nu a decis să-şi taie barba! Dacă răspund întrebării dumitale. în legătură cu care nu este de bun augur să comentezi. pe când celelalte sunt date uitării. Am multe idei care-mi trec zilnic prin minte. Ea m-a făcut să mă gândesc la întâmplarea pe care o povestea Alphonse Allais despre acel bărbat care avea o barbă fabuloasă. nr. nici arab. din acea zi. Dar această problemă m-a derutat întotdeauna.. my.scriu de la stânga la dreapta pentru că nu sunt nici evreu. trebuie să merg până la capăt! Cunosc mulţi scriitori care îşi întrerup lucrul câteva luni. Doamnă! Şi omul nostru. Articolele pentru ziare şi alte texte le scriu unde apuc. de modul de a scrie.Nu m-am gândit la asta. înainte. de ritualul scrisului. niciodată. eu n-aş putea-o face. Gândirea mea nu se poate obişnui cu viteza scrisului de mână". Afară de asta nu există niciun alt ritual.]. Cum este camera în care lucraţi în Copacabana? Albă.opera. fie într-un hotel-fiindcă laptop-ul mă însoţeşte pretutindeni. de obicei în Copacabana. acum am calculatorul. ca să dormiţi. poate şi fiindcă actul creaţiei este un proces intim. Scrieţi de mână? Niciodată. dar rămâneam prizonierul amintirilor pe care mi le stârneau.. fie în avion. cele mai importante se păstrează întotdeauna. we speak about two different worlds: the real one. or by sitting in front of the white sheet of paper or in front of the computer (Paulo Coehlo). Umberto Eco). surprising way of thinking. these two worlds are more or less connected to each other. there is no distinct crossing line between the ordinary state and the artistic one (the post-modern authors). nr. Consequently. The ritual confers a note of exceptional to the act of writing. Constantin Noica. It represents the beginning of "the cut-out" that takes place in anybody's reality as soon as he gets into the artistic state of mind. many times even for the person himself or herself. 350 . The formal aspects gets them together but the affective and the intelectual state of the subject separates them: the routine triggers the ability of thinking in the same way within the same context. and the world of his work.Anuarul de martie. In other cases. the ritual creates a feeling and most of all a new. by gestures that may seem strange to the eyes of the profanes (Salvador Dali). 5 / 2010 The Ritual of Writing and the World Beyond It (Abstract) Does getting into the artistic state of mind imply a ritual or is it a simple routine? Does the ritual define a writer? Does the ritual become something significant for the world beyond itself? Both the ritual and the routine have in common a repeated gesture or action. in which the creator lives. in some of the cases. The passage from one to another is marked. by the withdrawal within a conventional space - the study (see Liviu Rebreanu). We have also met other means of dealing with the state that precedes the act of creation (Nichita Stanescu. Dimitrie RADU Formare continuă a cadrelor didactice din şcolile rurale 1. de predare-învăţare. * dotările şcolilor din rural sunt departe de a le egala pe cele din urban. cei de la ţară. Proiectul pentru Învăţământul Rural (PIR) a oferit cadrelor didactice un program de formare continuă denumit Dezvoltare profesională pe baza activităţii proprii desfăşurate în şcoală. 5 / 2010 Prof. de management al calităţii. nimeni nu se gândeşte. Cadrele didactice au avut astfel un acces mai bun la metode. materiale şi oportunităţi de formare printr-un program de dezvoltare profesională oferit la nivelul fiecărei şcoli. Obiectivul acestui program de formare continuă. * noutăţile metodice (şi de alte feluri) ajung mai întâi la centru şi abia apoi în teritoriu (dacă mai ajung). Prin caracteristicile sale acesta a conţinut câteva elemente de calitate. * stagiile de formare continuă se organizează cu precădere la centru şi accesul celor din teritoriu e cu atât mai limitat cu cât distanţele sunt mai mari. 351 . nr.Anuarul de martie. a fost obţinerea de schimbări conceptuale şi practice în procesul didactic. denumit în termenii de referinţă ai Proiectului pentru Învăţământul Rural program de mentorat. cadrele didactice din mediul rural reclamau situaţii în care se considerau a fi puşi in inferioritate de sistem: * informaţiile pleacă întotdeauna de la centru şi ajung diluate. Împrejurările Cu diverse prilejuri. trunchiate sau inexate în şcolile depărtate de acesta. Exista o stare de nemulţumire exprimată plastic: la noi. şi elemente metodice relevante. în oricare dintre şcolile din cluster. inclusiv cadrelor didactice necalificate sau care nu au o calificare corespunzătoare. Programul de mentorat. indiferent de specialitate-primele 4) şi specifice (care se adresează doar unor cadre didactice. nr. de unele specialităţi-următoarele 5) oferite în cadrul programului de formare: 1. de către doi mentori. 3. Cunoaşterea elevilor * Capacitatea de a cunoaşte stilurilor de învăţare individuale ale elevilor. 2. facilitarea învăţării prin cooperare. ajutaţi de formatori de specialitate. după caz.Anuarul de martie. * Capacitatea de a-şi ajusta materialele didactice şi metodele atunci când un număr mare de elevi nu ating obiectivele lecţiilor. un program special de formare continuă Şcolile dintr-o comună au fost grupate într-un cluster. Predare interactivă şi centrată pe elev * Capacitatea de a folosi metode care îi stimulează pe elevi să gândească în mod independent asupra problemelor. * Abilitatea în utilizarea unor tehnici de predare care permit realizarea unor activităţi în grupuri mici. * Capacitatea de a identifica pe acei elevi care au nevoie de atenţie suplimentară / pentru recuperarea rămânerilor în urmă. pe o perioada de 10 - 14 zile. în şcoala de centru sau. soluţiilor şi modalităţilor de rezolvare a unor probleme. starea lor de sănătate şi alţi factori sociali sau de mediu care le influenţează capacitatea lor de a învăţa la şcoală 4. Adaptarea curriculum-ului la specificul mediului rural 352 . de obicei. Mentorii (în cazul judeţului Timiş: Vasile MICLĂUŞ şi Dimitrie RADU) au vizitat şcolile şi au realizat activităţi de formare şi mentorat sprijinind cadrele didactice în a-şi analiza în mod prioritar nevoile de dezvoltare profesională în următoarele domenii de competenţă care au format tematica modulelor generale(care se referă la toate cadrele didactice. Evaluare continuă a elevilor * Capacitatea de a utiliza o gamă variată de instrumente pentru a aprecia suficient de frecvent cât de bine au atins elevii obiectivele lecţiei şi curriculum-ului. * Capacitatea de a adapta predarea în funcţie de nivelurile diferite ale elevilor pentru a asigura progresul tuturor elevilor. 5 / 2010 2. mediul în care trăiesc elevii acasă. programul de formare fiind oferit tuturor cadrelor didactice din cadrul cluster-ului. Activităţile de dezvoltare profesională s-au desfăşurat. acolo unde era nevoie. indiferent de specialitate. Propunând aceste conţinuturi şi obiective. 6. p. Predarea la clase simultane * Capacitatea de a lucra în mod eficient cu clase care includ elevi din doi sau mai mulţi ani de studiu. 5 / 2010 * Capacitatea de a adapta curriculum-ul la specificul mediului rural. PIR a promovat şi implicarea comunităţii locale. 353 . 17].Anuarul de martie. 7-9]. Limba română ca a doua limbă * Capacitatea de a asigura elevilor care nu vorbesc limba română în familie. o mai bună colaborare a şcolii cu organe şi reprezentanţi ai comunităţii. * Capacitatea de a preda unor grupuri mici de copii de acelaşi nivel. nr. 5. oferind posibilitatea ca fiecare cursant să-şi identifice propriul traseu prin fixarea ţintelor profesionale şi propriul meniu de studiu prin alegerea modulelor. 7. * Capacitatea de a oferi resurse care îi pot ajuta pe elevi să recupereze rămânerea în urmă pentru ca elevii să reuşească să termine ciclul gimnazial. cursul s-a desfăşurat cu grupuri constituie din învăţători şi profesori. Recuperarea rămânerilor în urmă la matematică * Capacitatea de a realiza cu elevii care au rezultate sub nivelul clasei la matematică activităţi de remediere. * Capacitatea de a utiliza calculatorul şi Internetul atât pe parcursul orelor cât şi în activităţile de recuperare a rămânerii în urmă ale elevilor. utilizând tutori aleşi din rândul elevilor etc. * Capacitatea de a dezvolta proiecte şi cursuri care îi ajută pe elevi să înveţe despre şi să valorizeze mediul rural. Într-un plan mai larg. 8. Recuperarea rămânerilor în urmă la limba română * Capacitatea de a furniza celor care nu citesc şi scriu bine ajutorul necesar pentru a recupera rămânerile în urmă şi pentru a absolvi ciclul primar [2. din cadrul unei comune. Utilizarea calculatorului în procesul de predare învăţare * Conştientizarea importanţei folosirii tehnologiei informatice în procesul de învăţământ. pp. suficiente activităţi şi materiale de învăţare pentru a le permite să înţeleagă. prin programul de granturi [3. 9. să scrie şi să citească suficient de bine pentru a putea parcurge programul de învăţământ. de a realiza lecţii care permit elevilor să coreleze informaţiile şi cunoştinţele care trebuie predate conform curriculumului naţional la mediul de viaţă pe care îl cunosc. activitatea de dezvoltare profesională s-a concentrat asupra nevoilor de formare.Anuarul de martie. De asemenea. i -a ajutat să iasă din cadrul disciplinar şi să-şi formeze o viziune transdisciplinară asupra predării [4. Acest lucru a întărit sentimentul de fi posesori ai unor noi metode de predare şi a le perfecționa aptitudinile profesionale. * minimum 16 ore pentru fiecare cadru didactic - proiectare a activităţilor de aplicare la clasă a cunoştinţelor dobândite prin programul de formare directă (asistate de mentor în mod direct şi la distanţă). p. nr. Programul de mentorat a fost conceput pentru a ajuta cadrele didactice din şcolile rurale să-şi focalizeze interesele de studiu şi de perfecţionare profesională autoasumându-şi responsabilitatea pentru fixarea. aşa cum au fost acestea percepute de cadrele didactice. 354 . Formarea şi mentoratul profesional au stimulat cadrele didactice în direcţia inovaţiei şi au constituit un sprijin direct pentru ceea ce aceştia încearcau să realizeze la clasă. * minimum 52 de ore pentru fiecare cadru didactic - aplicare la clasă a cunoştinţelor dobândite prin programul de formare directă (asistate de mentor în mod direct şi de la distanţă) - cele 52 de ore pentru fiecare cadru didactic au fost compuse din ore de predare a unor lecţii deschise. exersarea şi atingerea unor ţinte cu semnificaţie personală din curricula cursului. În acest sens structura propriu-zisă a programului de formare a fost extrem de sugestivă: * minimum 28 ore pentru fiecare cadru didactic - activităţi de formare directă (predare). cât şi elevii. PIR a asigurat dotarea unor Centre Fixe de Resurse în toate şcolile în care a avut loc procesul de comasare şi care au fost dotate cu mijloace de transport. Fiecare participant şi-a identificat propriile nevoi de formare. 5 / 2010 Formarea şi mentoratul profesional a stimulat cadrele didactice în direcţia inovaţiei şi a constituit un sprijin direct pentru ceea ce aceştia încearcau să realizeze la clasă. participarea la alte activităţi metodice organizate în cadrul Proiectului pentru Învăţământul Rural. asistenţa la lecţii deschise predate de colegi în şcolile din cadrul comunei. prin raportare la curriculum-ul existent şi la domeniile de competenţă posibil a fi dezvoltate. La aceste centre au acces atât cadrele didactice. 56]. Aşadar. Abordarea dezvoltarii profesionale a pus accentul pe activitatea de îndrumare a cadrelor didactice care au căutat în mod activ soluţii la probleme. discutarea lecţiilor cu mentorii şi cu colegii. folosindu-se lucrul în echipe şi discuţiile între profesori ori de câte ori a fost cazul. metodice pentru formabili. de consilieri privind dezvoltarea profesională. Menţionăm că documentele enumerate mai sus au fost create de consultantul PIR şi că au fost personalizate de noi pentru judeţul 355 . următoarele instrumente de lucru: fişa de observare a lecţiei (vezi PM6). Aşadar. mijloace didactice de bază. * întocmirea fişelor de observare a lecţiilor. printre altele. nr. 3. 5 / 2010 Pentru parcurgerea modulelor de formare. pp. videoproiector. mentorii au utilizat. În aşa numitele sesiuni de formare directă formatorii au făcut demonstraţii de predare pe tematici din curricula de curs. laptop. * monitorizarea participării personalului didactic la sesiunile şi activităţile de formare în conformitate cu planurile personale de dezvoltare profesională. de mentori. Pentru îndeplinirea sarcinilor de serviciu listate mai sus. Programul de mentorat a conţinut referiri la atribuţiile formatorilor mentori dincolo de sesiunile de formare directă. mentorii au putut aprecia formativ şi sumativ progresul realizat de cadrele didactice pe domeniul capacităţilor specificate în ţintele profesionale. unitate şi calitate programului de formare continuă Dezvoltare profesională pe baza activităţi proprii desfăşurate în şcoală. dincolo de pregătirea şi susţinerea sesiunilor de formare directă cu cadrele didactice din şcolile rurale. raportul privind progresul profesional (vezi PM8). mentorii au avut la dispoziţie un Centru de Resurse Mobil alcătuit din autoturism. În acest mod. prestaţiile lor fiind exemple de bune practici pedagogice. * întocmirea fişelor de dialog profesional. În fond. fişa de înregistrare a dialogului profesional (vezi PM7). * analiza şi evaluarea lecţiilor demonstrative. acest curs a fost conceput pe principiile învăţământului la distanţă şi formatorii trebuiau să joace roluri de tutori de studiu. profesorii au primit un atestat de formare continuă purtător de 30 de credite transferabile pe care le-au utilizat pentru îndeplinirea cerinţelor de dezvoltare profesională stabilite prin documentele MEdC [1. * asistenţe la ore. Instrumente de monitorizare a formării Pentru a sigura coerenţă. mentorii au mai desfăşurat şi următoarele activităţi: * consiliere şi consultanţă. 14-39]. ecran. atât din perspectivă instrumentală cât şi comportamentală.Anuarul de martie. * evaluarea portofoliilor cadrelor didactice. 356 . nr. 5 / 2010 Timiş.Anuarul de martie. . Manual operaţional. XXX. (2005). 5 / 2010 Bibliografie: 1. Meto-de de interacţiune educaţională. Proiectul pentru Învăţământul Rural. (2004). Pânişoară. E. Crişan. Portofoliul cadrului didac-tic. Palade. Bucureşti 4. nr.. Editura Polirom. Bucureşti 3.Anuarul de martie. (2005). Editura Vanemonde. A. Kitul mentorului. Nedelcu. Jurnal de autoreflecţie privind dezvoltarea profesională. XXX. Iaşi 357 . Comunicarea eficientă. I. Ghid pen-tru echipa de subproiect a şcolii.. Al.. Bucureşti 2.O. Proiectul pentru Învăţământul Rural. (2004). the teachers have access to better teaching methods. better teaching materials and better moulding opportunities in order to conceptually and practically change the teaching-learning process. This program presents some particular methodical aspects that we are going to show next. this program represents only one of the development possibilities offered to the schools and the teachers teaching in the rural environments. 5 / 2010 The Permanent Training of the Teachers in Rural Schools (Abstract) The teachers teaching in the rural environments benefit by a continuous moulding program called Professional Development Based on Own Activity in School. Due to the Professional Development Based on Own Activity in School program. proved by better results at the national tests and also by a bigger percent of the students graduating the elementary school and continuing their education at the next level. Between the years 2003 and 2009. PRE will bring a better access to a quality education for the pupils learning in the rural environments. 358 . As part of the Project for the Rural Education (PRE). nr.Anuarul de martie. investigaţia. d) curenţi de acelaşi sens se atrag . tema de lucru în clasă. 1 I. . 2) La capetele unei bare conductoare care are o mişcare de translaţie în câmp magnetic . apare o tensiune numai dacă : a) bara se mişcă de-a lungul liniilor de câmp . Elena RĂDUCANU Teste de evaluare.finalizată prin evaluare Pentru unitatea de învăţare "Inducţia electromagnetică" modalităţile de evaluare utilizate sunt: observarea sistematică a elevilor. teste de evaluare. O unitate de învăţare este: . c) t.m. indusă întrun circuit a cărei suprafaţă este străbătută de un flux magnetic variabil este e = −ΔΦ / Δt . fişe de lucru Unitatea de învăţare „ Inducţia electromagnetică" Unitatea de învăţare poate să cuprindă una sau mai multe ore de curs. .Exemplific evaluarea la această unitate de învăţare prin teste de evaluare şi fişe pentru experiment.e. iar cei de sensuri contrare se resping . tema pentru acasă. nr.unitară din punct de vedere al conţinutului.desfăşurată în mod continuu pe o perioadă de timp. 5 / 2010 Prof. b) bara se mişcă perpendicular faţă de liniile de câmp c) câmpul în care se află bara 359 . .m. fişe de lucru pentru experiment. b) t. Itemi cu răspuns multiplu 1) Legea inducţiei electromagnetice afirmă : a) curentul indus are un astfel de sens încât fluxul său magnetic să se opună variaţiei fluxului magnetic inductor . Test de evaluare nr.coerentă din punct de vedere al competenţelor vizate. luată cu semn schimbat .Anuarul de martie. indusă într-un circuit este egală cu viteza de variaţie a fluxului magnetic prin suprafaţa acelui circuit .e. dacă pentru a produce variaţia fluxului magnetic se consumă un lucru mecanic L = 2 J . deoarece curenţii electrici de acelaşi sens se atrag . 4) O bară metalică orizontală orientată pe direcţia E-V care cade paralel cu ea însăşi. b) intensitatea curen tului indus este constantă şi diferită de zero. b) variază inducţia electromagnetică. Itemi cu răspuns unic 1) Intr-o spiră ce se deplasează în mişcare de translaţie pe direcţia liniilor de câmp magnetic : a) intensitatea curentului electric este maximă .1 m şi rezistenţă neglijabilă . 5 / 2010 este variabil . a) 0. 3) Determinaţi tensiunea electromotoare indusă într-un circuit electric . nr. d) 1. c) variază fluxul magnetic. poate să culiseze pe două şine orizontale foarte lungi de rezistenţă neglijabilă . d) câmpul magnetic terestru este perpendicular pe conductor . b) 0. d) tensiunea indusă este maximă .5 V . deoarece fiecare spiră a unei bobine în care se produce fenomenul de inducţie electromagnetică poate fi considerată un generator electric . c) 1 V . deoarece curenţii de sens opus se resping . Barele sunt conectate la unul din capete printr-o rezistenţă R = 360 . câmpul magnetic indus are un sens contrar câmpului magnetic inductor. d) se opune scăderii câmpului magnetic inductor II. iar prin circuit trece un curent electric de intensitate I = 4 A în timp de 2 s . b) are aceelaşi sens cu câmpul magnetic inductor c) se opune creşterii câmpului magnetic inductor .25 V . se încarcă pozitiv la capătul dinspre E. III. 3) In experienţa pentru verificarea regulii lui Lenz se constată că la închiderea circuitului inelul este respins. 2) Inducţia electromagnetică apare atunci când în regiunea din spaţiu în care se găseşte o spiră : a) variază câmpul electric. e) bara intersectează liniile de câmp 3) In toate procesele de inducţie electromagnetică în care câmpul magnetic inductor variază în timp câmpul magnetic indus : a) are sens contrar câmpului magnetic inductor . 2) Tensiunea electromotoare indusă într-o bobină este de n ori mai mare decât tensiunea indusă într-o spiră. c) nu se induce curent electric .Anuarul de martie.35 V 4) Un conductor de lungime l = 0. deoarece curentul indus are sensul de la E spre V . Itemi de tip cauză-efect 1) La creşterea inducţiei câmpului magnetic inductor. d) viteza barei formează cu vectorul inducţie un unghi diferit de zero sau 180° . c) e1 = 600V . 2W . Asupra conductorului acţionează o forţă orizontală paralelă cu barele F = 0. 3-0.5p . e2 = 0 .5p .5p . d) e1 = 200V . II : 1-0. 41p . 1. c 2 m/s .1 0.5p .4 W .2 I. 5 / 2010 0. Determinaţi viteza maximă pe care o poate atinge conductorul . e2 =− 200V .5p .1 N.1 0. deoarece autoinducţia apare la variaţia curentului electric prin circuit .3 0.4 Ω . deoarece tensiunea electromotoare indusă şi curentul indus depind de viteza de variaţie a intensităţii curentului inductor .5p .Anuarul de martie. 2-0. III: 1-0.15 0. nr. Să se determine valoarea cea mai mare e1 şi valoarea cea mai mică e2 diferită de zero a tensiunii electromotoare indusă în bobină . Liniile câmpului magnetic de inducţie B = 2 T .5 m/s . 2-0. deoarece inductanţa unei bobine este direct proporţională cu fluxul magnetic ce o străbate . 3-0. 3-1p 4-1.5 a) e1 = 400V .5p . b) e1 = 600V .4 0.5p .4 m/s . Itemi de tip cauză-efect 1) Pentru a mări inductanţa bobinelor introducem un miez dintr-un material cu rezistivitate mare .d) 2. b) 1m/s .2 W 5) Fluxul magnetic printr-o spiră a unei bobine cu N = 400 spire variază cu timpul aşa cum se arată în diagrama din figură . sunt perpendiculare pe planul barelor . 2) Fenomenul de autoinducţie poate apărea numai în circuite electrice închise . 3) Sensul curentului autoindus într-o bobină la închiderea circuitului este contrar celui generat de sursă .1 W . oficiu -1p Test de evaluare nr. e2 = − 400V . 0.5p . 2-0. 0. 4) Tensiunea autoindusă depinde numai de variaţia fluxului inductor .2 0. neglijând frecarea şi considerând că conductorul se mişcă numai în câmp şi puterea care menţine această viteză constantă a) 0.5p . deoarece tensiunea autoindusă poate avea valori mai mici sau mai 361 . Φ (W b) 0. 5-1.05 t(s) 0 0. e2=0V Punctaj : I : 1-0. definită prin raportul dintre fluxul magnetic propriu prin suprafaţa acelui circuit şi intensitatea curentului ce trece prin circuit . b) o mărime vectorială specifică unui câmp magnetic . nr. II. Itemi cu răspuns multiplu 1) Tensiunea electromotoare autoindusă : a) apare datorită variaţiei fluxului magnetic propriu .36 J . c) 4 π μ l ρ2 / R2 S2 .3 J 362 . b) 0. Itemi cu răspuns unic 1) Inductanţa unei bobine este dată de relaţia : a) μNI / l . Determinaţi energia câmpului magnetic al solenoidului . Firele cu care sunt bobinate spiră lângă spiră într-un singur strat au acelaşi diametru . c) 0. d) prin dublarea numărului de spire . c) μ N2 I / l . c) este o constantă strict pozitivă . se măreşte de 4 ori : a) prin dublarea secţiunii bobinei . c) 4 . b) prin dublarea razei secţiunii bobinei . 5 / 2010 mari decât tensiunea aplicată la bornele circuitului în care se află bobina . c) este direct proporţională cu viteza de variaţie a intensităţii curentului în circuit d) este întotdeauna negativă . 4) Energia câmpului magnetic într-o bobină este : a) W = B I2 / 2 . secţiune S şi rezistenţă electrică R are inductanţa : a) 4 π R2 / μ0 s2 l ρ2 . 2) Inductanţa unui circuit se măsoară în : a) Wb / A . d) 2.d) W = B2 / 2 μ 5) Tensiunea electromotoare autoindusă la bornele unei bobine . pentru aceeaşi viteză de variaţie a intensităţii . d) 1 3) Un solenoid cu aer de lungime l bobinat cu sârmă de rezistivitate ρ . b) 1 / 2 . d) μ N2 S / l 2) Două bobine au μ 1 = μ2 . d) H / m 3) Inductanţa reprezintă : a) fenomenul de apariţie a unui curent electric autoindus într-un circuit . b) 4 π μ0 R2 S2 / ρ2 l . b) este direct proporţională cu variaţia fluxului magnetic propriu . b) μ NI / S . c) W = S N B I / 2 . c) T m2 / A . dacă prin el trece curentul I2 = 6A. b) H . III.Anuarul de martie. c) prin înjumătăţirea lungimii bobinei . l2 = 2 l1 şi S2 = S1 . a) 1J . definită prin relaţia B = F / I l . Raportul inductanţelor L2 / L1 este : a) 2 . specifică fiecărui circuit . d) μ0 R2 S2 / 4 π l ρ2 4) Fluxul magnetic al unui solenoid este 0.18 J . d) constantă de proporţionalitate pozitivă ce apare în legea autoinducţiei .1 Wb dacă prin el trece un curent electric cu intensitatea I1 = 10 A . b) W = L I2 / 2 . In cazul în care apreciezi că afirmaţia este adevărată încercuieşte litera A . într-un circuit .......... Dacă apreciezi că afirmaţia este falsă încercuieşte litera F .. 3-0. 1 A F Tesla este inducţia magnetică a unui câmp magnetic uniform care acţionează cu o forţă de 1N asupra unui conductor cu lungimea de 1m. 30.în timp a .............străbătut de flux magnetic ..........au un astfel de sens încât ............. Itemi cu alegere duală Citeşte cu atenţie afirmaţia următoare . II : 1-0.5p . 4) Tensiunea electromotoare indusă într-un circuit este egală cu .....................a fluxului .........prin suprafaţa................ 4-0. 3) Tensiunea electromotoare indusă şi .................5p . II. III: 1-0.luată cu semn ................ oficiu1p Test de evaluare recapitulativ I.aflate în .................. 2) Inducţia electromagnetică este fenomenul de .............5p . 5 / 2010 5) Două solenoide având N1 = 500 de spire şi N2 = 30 spire au aceeaşi lungime .din jurul anumitor corpuri . 5-1p .5 .în timp .a unei ...............într-un circuit deschis respectiv a unui ................ a) I1 / I2 = 0. 4-1p .5p . 2-1p . 5-0.. 2-0.produs ............se opune variaţiei ................sau a particulelor .............. Itemi de completare Completaţi spaţiile libere din următoarele afirmaţii astfel încât acestea să devină corecte şi complete 1) Câmpul magnetic este o formă de existenţă a .............Anuarul de martie. perpendicular pe liniile câmpului şi parcurs de un curent de 1A 2) A F Inductanţa unui circuit este egală cu produsul dintre fluxul magnetic propriu şi intensitatea curentului care produce acest flux şi are ca unitate 1Wb. b) I1 / I2 = 1 . 363 . a conductoarelor ............. 2-0.5p .06 Punctaj : I : 1-0.4-0. 3-1p .5p . 5) Autoinducţia este fenomenul de ...............produs în propriul circuit datorită ..........5p . d) I1 / I2 = 0.5p . nr.5p .04 . Determinaţi raportul intensităţilor I1 / I2 ale curenţilor electrici ce trec prin cei doi solenoizi .asupra magneţilor permanenţi .5p . care se manifestă prin ............. dacă valoarea energiei câmpului magnetic este aceeaşi în ambii solenoizi . c) I1 /I2 = 0. secţiune şi aceeaşi permeabilitate relativă a miezului . b) traiectoria particulei este circulară c) raza traiectoriei este proporţională cu viteza particulei . e) perioada mişcării circulare este 364 .. dacă sistemul se află în vid 3) O particulă încărcată electric ce se deplasează cu viteza v . d) frecvenţa mişcării circulare este proporţională cu viteza particulei . 1) Forţa electromagnetică .......... deoarece inducţia magnetică este tangentă la liniile de câmp . Itemi de tip pereche Inscrieţi în spaţiile libere ale coloanei din stânga literele corespunzătoare din dreapta .. b) Φ = B S cos α . 2) Introducând un miez de fier într-un solenoid străbătut de un curent de intensitate I . deoarece miezul de fier condensează liniile de câmp 3) Forţa Lorentz nu modifică energia unei particule ce intră în câmp perpendicular pe liniile de câmp . deoarece forţa Lorentz acţionează ca forţă centripetă . 5 / 2010 III. b) pentru vid este egală cu unitatea . B) e=−ΔΦ/Δt 3) Fluxul magnetic ............... C) f = q v B sin α 4) Deviaţia unei particule în câmp magnetic ................... c) este egală cu raportul dintre permeabilitatea mediului şi permeabilitatea vidului . intră într-un câmp magnetic . perpendicular pe liniile de câmp : a) sub acţiunea forţei Lorentz viteza particulei se modifică . generează un câmp electric uniform . fluxul magnetic ce străbate o spiră creşte . D) F = B I l sin α 5) Forţa Lorentz ..................... E) W = L I2 / 2 6) Legea inducţiei electromagnetice ..................... F) e=L(ΔI)/Δt 7) Legea autoinducţiei ............. d) Φ = B S sin α 2) Permeabilitatea magnetică relativă : a) se măsoară în N / A2 . c) Φ = B · S .Anuarul de martie. Itemi cu răspuns multiplu 1) Fluxul câmpului magnetic printr-o suprafaţă este dat de relaţia : a) Φ = B Sn . IV. Itemi de tip cauză-efect 1) Un conductor liniar parcurs de un curent . d) arată de câte ori este mai mare inducţia într-un punct situat într-un mediu decât inducţia magnetică în acelaşi punct . G) Φ = B S cos α 8) Energia câmpului magnetic .............................. H) B=μNI/l V. A) y = q B x2 / 2 m v0 2) Inducţia magnetică pentru o bobină ...................... nr. se află patru conductoare paralele parcurse de curenţi electrici în acelaşi sens . Forţa ce acţionează pe unitatea de lungime a fiecărui conductor este F / l = 10-3 N/ m .9 ∙10 -5 T 3) Ionii a doi izotopi de beriliu cu masele m1 = 8 u şi m2 = 9 u ( 1 u = 1. perpendicular pe direcţia vitezei ionilor .5 C1 .5 T .1 m şi rezistenţă electrică R = 3. Să se determine cantitatea de electricitate transportată prin spiră în timpul rotaţiei acesteiacu 90°. d) 18 A 2) Trei conductoare rectilinii paralele şi foarte lungi . b) 0.67 ∙10 -27 kg ) . valoarea D inducţiei magnetice B este : a) 1 T .23 cm . este situată într-un câmp magnetic de inducţie B = 1 T .578 cm . nr.5 T . Determinaţi inducţia magnetică în centrul triunghiului . Condensatorii au capacităţile C2 = 1. d) 0.25 T 365 .5 m . Dacă tensiunea pe condensatorul C2 este U2 = 0. VI.5 ·10 -2 C .32 ∙10 -5 T . c) 12. 5 / 2010 invers proporţională cu viteza 4) Procesul de autoinducţie se manifestă într-un circuit care conţine o bobină : a) numai la închiderea circuitului . c) q = 10 -2 C .5 V .75 T . c) 0. b) 10 A . a) B = 1. Itemi cu răspuns unic 1) In vârfurile unui pătrat de latură l = 4.366 cm . a) q = 1.14 Ω . d) 1. Curenţii I1 = 10 A şi I3 = 5 A ies din planul hârtiei .45 cm 4) O spiră circulară având raza r = 0. orientat perpendicular pe planul spirei .6∙10 -19 C a) 0.422 cm . d) ori de câte ori variază intensitatea curentului prin circuit . se A deplasează cu viteză constantă v = 10 m / s ca în figură . Sistemul se află în. d) q = 5 ·10 -2 C 5) O bară de lungime l = 0. dacă mişcarea are loc în vid şi sarcina fiecărui ion este q = 1.43 ∙10 -4 T .C1 B tr-un câmp magnetic perpendicular pe planul C2 v format de conductori. Să se determine cu cât diferă razele traiectoriilor izotopilor în câmp magnetic . de intensităţi egale .6 ·10 -19 C . b) q = 0.2 ∙10 -5 T . iar I2 = 5 A intră în planul hârtiei . Determinaţi valoarea intensităţii curentului electric : a) 15 A . pătrund într-o zonă cu inducţie magnetică B = 0. b) 0. b) numai la deschiderea circuitului c) atât la închiderea cât şi la deschiderea circuitului . c) B = 5. sunt dispuse în vârfurile unui triunghi echilateral cu latura l = 20 √3 cm . după ce sunt acceleraţi la o diferenţă de potenţial de 5000 V .Anuarul de martie. b) B = 2. c) 0. d) 7.5 A . un G generator electric. III : 1-0. . . . iar cu ajutorul unui miez din fier în formă de I închideţi şi deschideţi circuitul magnetic . VI : 1-1p . II : 1-0.Anuarul de martie. 2-0. . întrerupător galvaK nometru . 5-0. 3-0.observaţi deviaţia acului galvanometrului . 2-1p .legaţi bobina la galvanometru . IV -0.pe miezul de fier introduceţi cele două bobine .25p .25p .deschideţi apoi circuitul .urmăriţi deviaţia acului galvanometrului . 5-1p .o bobină se leagă într-un circuit în care se află o sursă şi un întrerupător . 4-1p .25p .25p 3-0.25p . 4-0. V : 1-0. 4-0.scoateţi şi introduceţi pe miez bobina legată la galvanometru . Ce se constată ? 366 . menţineţi circuitul electric închis.5p .25p . oficiu -1p . cordoane de legătură . 3-0. 2-0. nr. 2-0.inversaţi polii magnetului şi repetaţi experimentul . 2-0.25p . Fişă de lucru pentru experimente Producerea fenomenului de inducţie electromagnetică 1) Materiale necesare : miez de fier în formă de U .25p . Cum deviază acul galvanometrului ? 4) Materiale necesare : o bobină . mişcându-l cu viteze diferite şi oprindu-l în poziţii diferite . iar a doua bobină se leagă la un galvanometru . Concluzie ................................................................................. 3) In experienţa 1. două bobine .25p .25p . galvanometru .realizaţi montajul : .25p . 31p . . . . . 5 / 2010 Punctaj : I : 1-0.25p . Cum deviază acum acul galvanometrului ? Concluzie .............................................................................. 2) In circuitul anterior eliminaţi întrerupătorul .25p .cu ajutorul întrerupătorului închideţi circuitul şi observaţi deviaţia acului galvanometrului . magnet permanent .introduceţi şi scoateţi magnetul în / din bobină .25p . galvanometru .suspendaţi inelul de aluminiu . iar becul cu descărcare în gaz nu se aprinde .rotiţi cadrul între polii electromagnetului şi observaţi deviaţia gal vanometrului Concluzie ..................................................................................realizaţi montajul din figură. 5 / 2010 5) Materiale necesare : electromagnet .la închiderea circuitului se aprinde treptat becul cu filament .închideţi circuitul şi urmăriţi mişcarea inelului . Cum explicaţi constatările : . Verificarea regulii lui Lenz Materiale necesare : bobină cu miez de fier .realizaţi circuitul de alimentare a bobinei . nr.. astfel încât să poată oscila fără să atingă miezul .la deschiderea circuitului becul cu filament se stinge brusc . generator . bec cu descărcare în gaz cu tensiune de aprindere E = 9V mai mare decât tensiunea furnizată de generator . Ce observaţi acum ? Concluzie ................................................................................. Observarea fenomenului de autoinducţie B N L 1) Materiale necesare : un circuit electric ca cel din figură format din : generator electric. . . K generator electric . . . cadru multiplicator . . bobină cu inductanţă mare K (multe spire) . un bec cu filament.. . cordoane de legătură .deschideţi acum circuitul .închideţi şi deschideţi circuitul urmărind funcţionarea becurilor . un inel de aluminiu . 367 . întrerupător . . iar becul cu descărcare în gaz se aprinde brusc . un întrerupător. .Anuarul de martie. cordoane de legătură .conectaţi electromagnetul la sursa electrică şi cadrul multiplicator la galvanometru . plasat în paralel cu bobina. . . fixaţi o bobină şi un magnet. In care din cele două cazuri apare un curent de inducţie ? 3) Suspendaţi cu ajutorul unui fir de aţă un inel de cupru şi apropiaţi de el un magnet în formă de bară . Efectuaţi experimentul în două cazuri : a) resortul oscilează paralel cu liniile de câmp magnetic . Bobina se leagă la un galvanometru. b) resortul oscilează perpendicular pe liniile de câmp magnetic . iar apoi la un interval scurt de timp luminează şi becul B1 .la închiderea circuitului observaţi că becul B2 luminează primul . Puneţi apoi rigla să oscileze. Ce se întâmplă cu inelul la apropierea. Explicaţi fenomenele observate ! ♣ Tema experimentală 1) Pe o riglă de lemn care poate oscila în plan vertical.Anuarul de martie. el având nevoie de o tensiune mai mare de aprindere . Observaţi şi explicaţi deviaţia acului galvanometrului . G 2) Puneţi un resort la capătul căruia se află un corp să oscileze între polii unui magnet în formă de U Capetele resortului se leagă la un galvanometru . nr. .la deschiderea circuitului se aprinde becul cu descărcare în gaze un timp scurt . un bec cu descărcare în gaze legat în paralel cu bobina şi becul B2 . Indepărtaţi apoi magnetul de inel . becul cu descărcare în gaze N nu luminează . un întrerupător general K1 şi unul secundar K2 al becului B2 . două becuri cu filament având B1 K1 N B2 K2 tensiuni nominale de 12 V . generator electric ( 12 V ) . respectiv depărtarea magnetului de el ? Explicaţi fenomenul 368 . 5 / 2010 2) Materiale necesare : un circuit electric ca în figură format din : bobină cu 200 spire şi miez de fier. focuses its objective with a pedagogic talent on a unit of learning regarding the electromagnetic induction. nr. 369 . 5 / 2010 Evaluation Tests (Abstract) The work Evaluation Tests.Anuarul de martie. by Elena Raducanu. în comparaţie cu aşteptările lui şi cu cerinţele programelor şcolare şi ale standardelor naţionale (în cazul învăţământului primar. evaluarea este confundată. ea este (trebuie să fie!) o activitate etapizată. evaluarea este mijlocul prin care el realizează cum este perceput de profesor şi cum îi apreciază acesta pregătirea. evaluarea din perspectiva învăţământului? Pentru profesor. sau „la extemporalul dat de profesorul de geografie nici un elev nu a ştiut de 10". p. Nicoliţa SCRIPNICIUC Elemente de deontologie a evaluării "Toţi oamenii mari sunt modeşti fiindcă se compară necontenit. 5 / 2010 Prof. cu verificarea cunoştinţelor elevilor şi cu atribuirea de note pentru aceste cunoştinţe. cu descriptorii de performanţă). la capătul căreia profesorul îşi dă seama care este pregătirea elevului. 17). ci cu acea idee despre perfecţionare pe care o au înaintea spiritului lor". deci. Leopardi Delimitări terminologice şi implicaţii practice În vorbirea curentă.Anuarul de martie. nr. adesea. nu cu ceilalţi. iar educaţia nu a scăpat acestui val! Ce este. ca şi a celui din sistemul de îndrumare. la un moment dat. nu întotdeauna evaluarea profesorului coincide cu autoeva370 . După opinia lui Jean Vogler (2000. Pentru elev. „se evaluează peste tot şi totul. de conducere şi de predare. la disciplina sa. Nu de puţine ori îi auzim pe părinţi spunând: „l-a ascultat pe copilul meu la matematică şi i-a dat nota 5". Desigur. Evaluarea este însă un proces mult mai complex ce presupune o pregătire temeinică a personalului didactic. învă- 371 . Pentru directori. se pot raporta la obiectivele sau competenţele din programele şcolare. stilul de conducere. succesele şi eşecurile. evaluarea îşi lărgeşte domeniul dincolo de pregătirea elevilor. însă el poate fi ajutat în această privinţă. În absenţa unor standarde de performanţă. Pentru inspectori. climatul şcolar. Este tocmai motivul care ne determină să fim mai riguroşi şi să le sugerăm celor care lucrează în învăţământ (educatoare. cât şi elevii (evaluaţii). Pentru ambii. de părinţi şi chiar de unii profesori. în cazul învăţământului primar). directori şi inspectori). evaluarea este „barometrul" care indică în orice moment „starea" pregătirii şcolare. Pentru familie (ca şi pentru profesori. unde s-a ajuns în comparaţie cu ceea ce s-a stabilit prin obiective. stilul de predare şi de evaluare. în acest caz. în învăţământ evaluarea este înţeleasă ca o activitate prin care profesorul verifică pregătirea elevului şi o apreciază cu note (sau calificative. atunci când acestea sunt formulate în termeni de schimbări comportamentale observabile şi măsurabile. este o modalitate de a constata. cât mai exact posibil. Pentru a evita neînţelegerile. nr. problematica evaluării se lărgeşte cu calitatea conducerii şcolii care vizează competenţa directorilor. pe discipline şi ani de studiu. dar şi condiţiile materiale sau programele şcolare.Anuarul de martie. s-a înrădăcinat atât de puternic în conştiinţa educatorilor încât se pierde din vedere ideea că s-ar mai putea schimba câte ceva în acest domeniu. activitatea consiliului profesoral şi a consiliului de administraţie. deşi contestată uneori (de elevi. ca urmare a demersurilor comune profesor-elev. evaluarea este o cale de a şti unde se situează copilul (ca pregătire şcolară) şi ce perspective are el de a continua această pregătire într-un anumit domeniu. adică etaloane ale pregătirii la care să se poată raporta atât profesorii (evaluatorii) şi experţii (evaluatorii externi). 5 / 2010 luarea făcută de elev propriei sale pregătiri. Pentru toţi factorii implicaţi în pregătirea elevilor (deci şi pentru elevii înşişi). atât profesorii cât şi elevii. sunt necesare anumite standarde. Ea vizează. nivelul performanţelor obţinute în raport de cele proiectate prin curriculum. informându-l asupra criteriilor cu care operează profesorul în evaluare. când ei înşişi devin elevi). O asemenea abordare s-ar putea să li se pară unora prea complicată şi să ne reproşeze lipsa de realism. aşa cum spuneam şi mai înainte. conlucrarea şcolii cu familia şi alte probleme care au legătură cu calitatea instruirii. şi pregătirea profesorilor. în sensul că. Această practică multiseculară. Steliana Toma (1991. în beneficiul lor. în ansamblu). de natură să evite traumele psihice sau apariţia complexelor de inferioritate. Ne rezumăm însă la aceste trei definiţii pentru a observa că: Evaluarea este un proces (nu un produs). o serie de calităţi personale. la rândul lor. Informaţiile constituie baza pentru emiterea aprecierilor. datorită.Anuarul de martie. inspectori) să caute soluţii de ameliorare a evaluării. desfăşurată în timp. condiţiilor şi strategiilor folosite prin compararea rezultatelor cu obiectivele propuse. cu alte cuvinte. care urmează să fie formate prin experienţă şi o educaţie profesională adecvată. a eficienţei resurselor. Şirul exemplelor ar putea continua. pe lângă competenţele de bază. consideră evaluarea în învăţământ ca pe un proces de obţinere a informaţiilor - asupra elevului. Ioan Jinga (1993) defineşte evaluarea ca pe un proces complex de comparare a rezultatelor activităţii instructiv-educative cu obiectivele planificate (evaluarea calităţii). Evaluarea în învăţământ este o problemă veche cu conotaţii noi. Calităţi personale cerute de profesia didactică Alţi cercetători (Mencarelli. directori. deci o activitate etapizată. Ca şi altor concepte. ci vizează domenii şi probleme mult mai complexe (inclusiv curriculumul sau sistemul de învăţământ. în vederea luării unor decizii de îmbunătăţire şi perfecţionare. 160) defineşte evaluarea ca fiind un proces de măsurare şi apreciere a valorii rezultatelor sistemului de educaţie şi învăţământ sau a unei părţi a acestuia. cu resursele utilizate (evaluarea eficienţei) sau cu rezultatele anterioare (evaluarea progresului). p. solicită 372 . mai sus menţionate. Terry Tenfrink (1974). nr.. Un alt autor. se hotărăşte soarta unor oameni). al elevilor şi în mod cert al societăţii. Noua calitate a raporturilor afective care se stabilesc între profesor şi elevi în învăţământul contemporan. 5 / 2010 ţători. deciziile sunt opţiuni pentru anumite modalităţi de acţiune. profesori. vor fi utilizate pentru adoptarea unor decizii. în special. Aşa. încărcăturii sale morale (deoarece prin evaluare se realizează clasificări şi selecţii. profesorului însuşi sau asupra programului educativ - şi de valorificare a acestor informaţii în vederea elaborării unor aprecieri care. evaluării i se atribuie mai multe accepţiuni. M. de exemplu. acestea fiind estimări ale situaţiei actuale sau prognoze ale rezultatelor viitoare. se dau „verdicte". un subiect controversat. 1975) au pus în evidenţă. Ea nu se rezumă la notarea elevilor (care este expresia numerică a aprecierii performanţelor şcolare ale acestora). pe care ajung să-i îndrăgească şi. de a obţine succesul şcolar. curiozitatea. D. neglijentă. ajung să fie atraşi de disciplina pe care aceştia o predau. nr. să fie mărinimoşi (opuşi profesorilor caracterizaţi prin atitudini distante. cerut de responsabilităţile culturale şi sociale în societatea contemporană: * capacitatea de a dialoga. de dorinta de a atinge un statut social. interesul şi. să fie mai creativi.. să dorească să se identifice cu asemenea profesori. autoritate reală (dobândită prin profesionalism. Această capacitate de motivare a elevilor corelează. în cele din urmă. în mod normal. Profesorii cu personalităţi afectuoase. înclinaţi să distribuie mai multe laude şi încurajări. înţelegători şi prietenoşi. Eficienţa predării a fost apreciată în funcţie de măsura în care un profesor reuşeste să trezească motivaţia elevilor săi pentru problemele propuse spre studiu şi pentru disciplina de învăţământ predată. Robinson F. îi stimulează pe elevi să depună un volum mai mare de muncă. * capacitatea de a informa obiectiv şi de a comunica cu uşurinţă. spirit metodic şi acţiuni sistematice (opus celor cu personalitate şovăielnică. în orice fiinţă umană. 373 . Semnul major al vocaţiei pedagogice îl reprezintă puterea profesorului de a trezi în rândurile elevilor motivaţii puternice de învăţare pentru disciplina pe care o predă. ei inspiră elevilor siguranţă şi le induc certitudinea că au un profesor capabil să-i conducă spre reuşita sigură. nu impusă prin diferite forme de constrângere. cum sunt. printr-un"impuls afiliativ" inconştient. cu anumite structuri de personalitate ale profesorilor. reduc anxietatea. D. permisivitate.G. moralitate. capabili să întreţină la lecţiile lor o atmosferă de "efervescenţă intelectuală" reuşesc să inducă elevilor sentimentul importanţei materiei predate. cu firi imaginative. * atitudinea critică şi non-dogmatică.P. flexibilitate. Profesorii caracterizaţi prin entuziasm pentru disciplina pe care o predau.. Alte calităţi necesare ţin de nivelul de cultură al profesorului. 5 / 2010 profesori care să posede trăsături de personalitate. Trăsăturile de personalitate ale profesorului care predă eficient au fost studiate de Ryans. lipsită de planificare) s-au dovedit a fi mai stimulativi pentru acei elevi care sunt dominaţi de "impulsul de autoafirmare".G. consecvenţă).Anuarul de martie. prin însele aceste calităti. să-i motiveze. Ausubel. (apud. egocentrism şi mărginire). 1981). de cele mai multe ori. Profesorii caracterizaţi prin responsabilitate. tact pedagogic. prin valorificarea maximală a "ímpulsului cognitiv" existent. cum sunt: * stăpânirea noilor tehnici care sunt folosite în sala de clasă contemporană. pentru a consulta sursele bibliografice cele mai potrivite. * atitudine experimentală. nr. Competenţe profesionale ale profesorului contemporan I. 374 . Etica profesională şi cerinţele de a se autoperfecţiona continuu impun : * capacitate de autoorganizare. să probeze însuşirea instrumentelor intelectuale şi a atitudinilor necesare perfecţionării continue a propriei activităţi pedagogice prin: * Utilizarea corectă a instrumentelor conceptuale specifice ştiinţelor educaţiei în interpretarea unor lecturi de specialitate şi exprimarea unor puncte de vedere personale cu privire la educaţie. * Identificarea cu uşurinţă a domeniului problematic în care se încadrează o problemă pedagogică întâlnită. mentalitate deschisă şi disponibilitate de a observa şi studia comparativ diferite sisteme şi practici şcolare din lume. Funcţia ştiinţifică a profesorului contemporan implică dezvoltarea unor noi calităţi şi atitudini: * cunoaşterea logicii şi a structurii disciplinei pe care o predă. * capacitatea de a inventa noi modalităţi de utilizare a acestor tehnici. * aşezarea intereselor copiilor încredinţaţi spre educaţie deasupra oricăror alte interese. 5 / 2010 * virtuţi civico-democratice. * capacitatea de a le inova ( de a propune ameliorările necesare). * promovarea spiritului ştiinţific. Toate aceste calităţi necesare unui profesor sunt de natură să sugereze faptul profesia didactică solicită persoane atent selecţionate şi care vor avea nevoie de o îndelungată perioadă de formare profesională şi ca personalitate. Civilizaţia tehnologică contemporană îi impune profesorului să-şi dezvolte o serie de calităţi personale. * propagarea culturii ştiinţifice.Anuarul de martie. în vederea perfecţionării continue a metodologiei şi a stilului personal de predare. colegii şi părinţii: * Folosirea unor modalităţi variate de a transmite elevilor mesaje privind importanţa şcolii şi a activităţilor desfăşurate în şcoală. să comunice eficient cu elevii. 375 . * Interpretarea studiilor descriptive. nr. * Analiza pertinentă. social şi moral. * promovarea învăţării depline (mastery learning). * Utilizarea unor strategii variate de comunicare cu părinţii. să planifice activităţile pe care urmează să le desfăşoare cu elevii prin: * Identificarea obiectivelor instruirii. care să-i ajute să se dezvolte intelectual. pe baza unei viziuni pedagogice şi a unui limbaj pedagogic comune . * Coordonarea eforturilor cu cele ale celorlalţi profesori. * Conceperea modalităţilor în care vor crea şi vor menţine în sala de clasă un climat productiv de învăţare (managementul clasei de elevi). * promovarea învăţării prin descoperire. * Stimularea preocupării elevilor de a-şi propune obiective de învăţare pe termen lung. să aleagă şi să utilizeze strategii de instruire adecvate pentru: Sprijinirea elevilor în a învăţa un nou material prin: * folosirea metodelor expozitive. III.Anuarul de martie. 5 / 2010 * Formularea unor concluzii corecte pe marginea unor cercetări în domeniul educaţiei prin: * Interpretarea corectă a studiilor experimentale. analiza conţinutului de învăţare. Conceperea corectă din punct de vedere metodologic a unei cercetări pedagogice personale: II. operaţionalizarea obiectivelor care vor fi propuse elevilor. * stabilirea modalităţilor de tratare diferenţiată a elevilor cu nevoi educative speciale. analiza proceselor mintale specifice implicate in realizarea unui obiectiv). a diferite tipuri de rapoarte de activitate şi planuri de acţiune educativă. * Conceperea strategiilor de combatere a actelor de indisciplină. alegerea obiectivelor adecvate. * Analiza sarcinilor de învăţare necesare pentru atingerea fiecărui obiectiv prin utilizare unei tehnici de analiză adecvate (analiza comportamentală. IV. din punct de vedere pedagogic. * Construirea şi administrarea probelor de tip creion hârtie. * Verificarea gradului de fidelitate. metode şi instrumente care pot fi folosite în evaluarea progresului şcolar.Anuarul de martie. standardizare şi utilităţii practice a evaluării. * Selectarea sarcinilor adecvate. Sprijinirea elevilor în a prelucra intelectual ceea ce au învăţat prin: * adresarea de întrebări. * utilizarea instruirii asistate de calculator. * implicarea elevilor în activităţi creative. * Stabilirea modalităţilor de evaluare curriculară. Evaluarea în context internaţional În Olanda. * Studiul populaţiei vizate. să evalueze ceea ce au învăţat elevii prin: Conceperea unei strategii de evaluare prin: * Identificarea domeniilor care urmează să fie evaluate. * sprijinirea elevilor în a utiliza ceea ce au învăţat prin: * activităti aplicative desfăşurate în clasă. * Definirea căilor şi a mijloacelor. 5 / 2010 * încurajarea învăţării cooperative. * recomandarea temelor pentru acasă. * Utilizarea evaluării pentru a provoca auto-controlul. nr. * Construirea şi administrarea instrumentelor de evaluare a performanţelor. * încurajarea predării reciproce. * conducerea discuţiilor în clasă. * Conceperea modalităţilor de evaluare adecvate pentru diferite scopuri: * Utilizarea evaluării pentru a înlesni învăţarea în clasă. VI. elaborat de un organism spe- 376 . * Determinarea procedelor de stabilire a scorurilor obţinute de elevi. să creeze diferite tipuri curriculum şi curriculare documente prin: * Definirea intenţiilor. * Utilizarea diferitelor forme. V. validitate. examenele finale constau din teste elaborate la nivelul fiecărei şcoli şi dintr-un test scris. * Utilizarea evaluarii pentru a stabili dacă elevii au realizat obiectivele instruirii. Să execute o experienţă I. Să formuleze o ipoteză. * să verifice aparatul şi materialele. * să indice posibilele riscuri. Să determine condiţiile de limitare: * să indice surse de eroare. unde aceştia găsesc o grilă de bareme cu indicarea gradului de dificultate al fiecărui item. 377 . Să strângă informaţii: * să utilizeze datele oferite. B. * să menţioneze ce observaţii trebuie să se facă. nr. II. * să execute operaţiunile cerute în timpul şi după observaţii. IV. cum sunt: să pregătească o experienţă. * să indice condiţii suplimentare.Anuarul de martie. Să pregătească un experiment / o experienţă I. să urmărească şi să explice rezultatele unui experiment etc. Testele elaborate de CITO au pronunţat caracter practic şi urmăresc îndeosebi dacă elevul are formate anumite deprinderi. 5 / 2010 cializat (CITO). * să ia măsuri de securitate. Să formuleze şi să elaboreze o problemă: * să transforme problema într-o experienţă. Să schiţeze o schemă de lucru: * să indice modul de desfăşurare a experienţei. * să definească obiectivele unei experienţe. Sfera testului practic elaborat de CITO este descrisă de lista abilităţilor elevului pe care o prezentăm în continuare. Aceste teste sunt însoţite de un manual pentru profesori. * să indice limitările / restricţiile. * să utilizeze tabele. * să facă observaţii cantitative. Să se execute diferite operaţiuni: * să execute lucrări pregătitoare. * să numească mărimile ce trebuie măsurate. Elevul este capabil: A. III. * să consulte alte surse. II. să facă observaţii. Să facă observaţii: * să facă observaţii calitative. * să indice aparatul şi materiale necesare. V. * să indice cum sunt acestea folosite. * să indice gradul de precizie. * să clarifice ipotezele alese. II. * să ofere o expunere orală. * să indice posibila continuare a experienţei. Să redacteze observaţii: * să formuleze observaţii cantitative. * să indice o posibilă experienţă alternativă. poate. III. subiectivitate şi obiectiv. cea mai controversată şi incitantă. Să sugereze cercetări suplimentare: * să indice posibilele îmbunătăţiri ale experienţei. D. subiectivism. * să explice alte concluzii. * să urmărească acceptarea/respingerea ipotezelor. * de specialitate. * să întocmească şi să folosească diagrame. Să elucideze alegerile făcute în timpul pregătirilor: * să lămurească elaborarea problemei. obiectivism. * să tragă alte concluzii. obiectivitate în evaluare este. elevi resimt „ac-tul 378 . * să ordoneze sau să formuleze observaţii calitative. * să compare rezultatele cu datele obţinute sau cu date din literatura. nr. C. IV. II. Să interpreteze rezultatele: * să accepte sau să respingă ipotezele. Să ofere justificarea lucrării I. * să indice influenţa limitărilor. Factori distorsionanţi ai evaluării şi autoevaluării Problema raportulu) între subiectiv. Să formuleze observaţii I. Să întocmească un raport: * să scrie raportul. * să clarifice diagramele. 5 / 2010 * să noteze observaţii. Studiile demonstrează că este cel mai intens şi frecvent percepută de cei care învaţă. IV. Să elucideze modul de execuţie ales: * să lămurească operaţiile desfăşurate.Anuarul de martie. * să specifice schema de lucru aleasă. Să elucideze rezultatele pregătirii observaţiilor: * să indice/să calculeze influenţa surselor de eroare. * să explice observaţiile făcute. În procesul de evaluare şi autoevaluare apar „factori distorsionanţi"care pot fi „erori" sau „efecte distorsionante". profesorii sunt şi ei preocupaţi. valoarea psihopedagogică a acestor două activităţi constând inclusiv în valorificarea valenţelor cognitive şi atitudinale ale autorilor acestora" relativitatea este prezentă şi inevitabilă).Anuarul de martie. adesea sunt complementare. efectul constantei personale). efectul de obişnuinţă. eroarea încadrării globale şi eroarea succesiunii). (pentru că aici finalitatea este una concretă). Există două categorii de factori distorsionanţi (C. nu este neapărat un aspect de natură negativă. Factorii de distorsiune în (auto)evaluarea didactică sunt pe larg abordaţi în literatura de specialitate.2. a. nr.2. diferit (în funcţie de numeroşi factori) de aspectul evaluării. nedezirabilă). 3.3. Obiectivitatea şi subiectivitatea corelează. se fac referiri mai ales la „erorile de evaluare". a. Stan. Eroarea instrumentală se datorează unor inadvertenţe/ inconsecvenţe în organizarea-desfăşurarea (auto)evaluării. 5 / 2010 didactic" mai ales la acest nivel. înţeleasă ca personalizare a demersului autoevaluativ sau evaluativ. părerile personale sau dispoziţiile de moment ale subiecţilor implicaţi în realizarea ei". dar cu certitudine. la o disciplină. mai exact. este influenţată de competenţa psihopedagogică. O obiectivitate absolută este imposibilă (şi poate. spre exemplu: în notarea. oricum nu este necesară („subiectivitatea. Erorile procedurale decurg din condiţiile tehnice şi procedurile efective de realizare a (auto)evaluării precum şi din contextul educaţional concret. Eroarea încadrării globale („efectul halo") constă în (sau.1. Adesea problema ţine de stilul pedagogic. de exemplu: obiective şi criterii esenţiale ale evaluării sunt înlocuite cu unele se cundare. b) efecte parazite (efectul de anticipare. se iau în considerare notele ante- 379 . Obiectivitatea în evaluare sau autoevaluare este dată de situaţia în care aprecierea performanţei celui care învaţă „reflectă nedistorsionat obiectul său şi este independentă în raport cu opiniile. Diferenţele care apar între evaluare şi autoevaluare reflectă dinamica subiectiv-obiectiv. este generată de) extrapolarea şi corelarea performanţei cu alte elemente globale caracteristice celui evaluat. „obiectivitatea însemnând în fapt o ponderare a dimensiunilor distorsionante ale subiectivităţii iar subiectivitatea constituindu-se ca modalitate de interiorizare a unor date de factură obiectivă". 2001): a) erori procedurale (eroarea instrumentală. în funcţie de contextele concrete de instruire pot apărea situaţii de tipul: succes nesperat (când pragul este 380 . indulgenţa (auto)evaluativă marchează tendinţa de a face concesii. fie în sens subapreciativ. b. Efectul de anticipare este similar celui de obişnuinţă (ambele. cel de anticipare este cauzat de tendinţa agenţilor de a face predicţii cu privire la nivelul performanţelor. această inerţie e raportată mai ales la aşteptările personale în raport cu performanţele. În practica didactică efectele erorilor procedurale se conjugă cu efectele parazite. abaterile de la aceasta sunt considerate accidentale.Anuarul de martie. Efectul constantei personale („ecuaţia personală") se referă la faptul că atât elevul cât şi profesorul au tendinţa să fie exigenţi sau severi.Considerăm un exemplu: de-a lungul carierei şcolare un elev este marcat de o serie de succese şi eşecuri aflate într-o „reţea dinamică" (C. în al doilea se fac predicţii cu privire la cea ulterioară.2. b. astfel. care au fost confundate şi numite „efectul oedipian"). 2001). Stan.3. eşecurile fiind considerate accidentale (irelevante) pe când exigenţa evaluativă le acordă o importanţă mai mare decât cea reală. aşa au apărut „elevii de nota 5" sau cei „de nota 7" etc. de aceea apare fenomenul de evaluare superficială şi conformism evaluativ. Se produce. b. în primul caz se eludează performanţa reală. Spre exemplu: un răspuns foarte bun face ca un răspuns ulterior slab să „pară" ca fiind „foarte slab". el duce la conservarea în timp a performanţei (cândva reală). nr. Supraestimările / subestimările se pot înregistra la nivelul profesorului şi/sau la nivelul celui care învaţă. o deformare a relaţiei autoevaluare-evaluare fie în sens supraapreciativ. spre deosebire de efectul de obişnuinţă (inerţia apreciativă). de fapt. pe baza ei elevul îşi conturează nivelul de aspiraţie. îşi fixează un prag performanţial anticipativ (de regulă.3. Dinamica fenomenului este foarte complexă iar implicaţiile pentru agenţi. a. egal sau superior celui anterior). Efectul de obişnuinţă se referă la faptul că agenţii educaţiei manifestă o inerţie în (auto)evaluare.1. Eroarea succesiunii („eroarea de contrast") apare ca urmare a evidenţierii reciproce a două performanţe şcolare de niveluri diferite. Efectele parazite se datorează acţiunii lente a unor elemente ce ţin de psihologia individuală. adesea dificil de monitorizat. 5 / 2010 rioare de la o altă disciplină din aceeaşi categorie (realistice sau umanistice). apare tendinţa de autovalidare a anticipărilor (dacă elevul se aşteaptă să obţină nota 7 îşi va ajusta (tendenţial) comportamentul astfel încât să obţină nota 7). este o eroare involuntară de cele mai multe ori. recursul la una / alta depinde de un complex de factori subiectivi (mai ales) - obiectivi.(coord. A. nr. among other things. W. 1981). 5 / 2010 depăşit). the personal qualities required by the didactic profession. raţionarea. 2000. for the pupil. Editura. for the headmasters. 381 . for the inspectors. for all the factors that are implied in the training of the pupils. succes scontat (când e atins pragul). strategiile defensive pot fi centrate pe elev / autocentrate (intelectualizarea. expectanţele se reduc în baza unor mecanisme de autoapărare („strategii autoprotectoare cu valenţe adaptative (G.. focuses its analysis upon the very much exploited field of evaluation from the perspective of teaching: for the teacher. autosabotarea. Evaluarea în învăţământul preuniversitar. Iaşi. eşec total (pragul nu este atins dar performanţa nouă e inferioară chiar celei anterioare). Petrescu.). eşec parţial (când nu este atins pragul dar s-a realizat mai mult decât înainte). V. Evaluarea performanţelor şcolare. comparaţia depreciativă. 2001). M. by Nicolita Scripniciuc. Aldin. Băban. Elements of Deontology of Evaluation (Abstract) The present work Elements of Deontology of Evaluation. 1999. înţelegerea şi controlul acestor fenomene - de către ambii agenţi ai educaţiei - sunt condiţii ale eficienţei instructiv-educative. Bucureşti. Gavotă. revealing. mecanisme autodefensive). Bibliografie: Vogler. Editura Polirom. memoria autobiografică) sau pot fi heterocentrate (atribuirea. reprimarea. Allport. for the family. Ştefănescu. Cunoaşterea. Jinga. (A. J.. for both of them. în ultimele două cazuri consecinţa este următoarea: nivelul de aspiraţii scade. evitarea). I.Anuarul de martie. p. on the ground of a notable bibliography in the field. 17. care se situează între Depresiunea Petroşani şi Depresiunea Haţeg. o conduită moral-civică şi în alte situaţii decât acelea strict de la nivelul vieţii zilinice de şcolar. Hr. 382 . Obiectivele istorice cuprinse aici sunt următoarele: Ulpia Traiana Sarmisegetusa. Excursiile sunt un prilej de formare şi educare a elevilor. Sarmisegetusa Regia este situată în Munţii Orăştiei. religios. li se prezintă elevilor o parte din Carpaţii Occidentali (Apuseni). naturale. istoric. Excursia şcolară poate induce un comportament pozitiv al elevilor. Elevii au ocazia de a surprinde relaţii diverse între elementele specifice cadrului geografic. construită probabil la mijlocul secolului I î. Toate acestea pot fi valorificate ulterior.. Anca SIMERIA Învăţăm călătorind Procesul instructiv-educativ se realizează şi în afara sălii de clasă. Pe acest parcurs. Am punctat obiectivele geografice ale traseului. Culoarul Cerna-Timiş-Bistra. uman. religioase. Excursia pe traseul Timişoara-Deva-Haţeg-Sarmisegetusa include obiective istorice. nr. în procesul instructiv-educativ.Anuarul de martie. Barajul Retezat. 5 / 2010 Prof. un mijloc prin care aceştia îşi însuşesc o serie de cunoştinţe şi ajung să aibă diferite atitudini pozitive. Grupa Munţilor Retezat-Godeanu (din Carpaţii Meridionali). capitala provinciei romane Dacia. mai exact în orele de curs. câteodată poate mult mai eficient şi într-un mod mai plăcut. Munţii Retezat. geografice. Capitala regatului dac. nr. la intrarea pe Valea Râuşorului - Retezat. We Learn by Traveling (Abstract) We can also teach our pupils a lot of interesting things by traveling. 383 . înconjurată de un peisaj mirific. the civic. civic. una care se realizează prin stimularea simţului vizual. dar şi creativ. estetic. este Mănăstirea Prislop (Depresiunea Haţeg). Aceasta a fost sursa de inspiraţie a romanului Castelul din Carpaţi - o iubire secretă. auditiv. Unul dintre ctitorii mănăstirii a fost Domniţa Zamfira. aici s-a înfiinţat Seminarul Teologic Monahal Sf. vreme de 41 de ani. a fost stareţ şi duhovnic." Este cea mai veche biserică dăltuită în piatră din Transilvania. Este în acelaşi timp o bună modalitate de a realiza educaţia patriotică prin inducţie. îndreptându-i pe cei mici spre bunăcuviinţă şi învăţându-i bunacredinţă. The school trip may be a way of gaining different kind of information and at the same time it may represent a way of educating the youngsters in the spirit of the moral. Cetatea Coltz datează din secolul al XVI-lea şi este amplasată pe un colţ de stâncă. Părintele Arsene Boca. moral. Ecaterina. Marele istoric Nicolae Iorga o considera "fără pereche în toată românimea. 5 / 2010 Biserica Densuş este o biserică unicat. Astfel de excursii le deschid elevilor perspective spre un alt fel de învăţare. presupusă poveste dintre Jules Verne şi o româncă. În 1991.Anuarul de martie. fiica domnitorului muntean Moise Basarab. maybe we can do that even better than inside the classroom sometimes. cel care este considerat al treilea ctitor al Mănăstirii Prislop. the religious and the patriotic Romanian values. Un alt obiectiv aşezat într-o poiană. Aşadar. una dintre cele mai vechi sărbători în cinstea Maicii Domnului. adică întruparea Fiului lui Dumnezeu dintr-o fecioară. împlinirea tuturor profeţiilor de până atunci. ne protejează şi ne alină de la naştere până la mormânt. pe 25 martie.4). Nadia STĂNILĂ Îngerul Bunei Vestiri Buna Vestire. sau are despre ordine o imagine inconsecventă. pentru salvarea şi mântuirea neamului omenesc. nu cunosc tinereţea sau bătrâneţea:"Cel ce faci pe îngerii tăi duhuri şi pe slugile Tale pară de foc"(Ps. Îngerii sunt fiinţe spirituale (angelus = trimis) superioare. Ei sunt cei care ne conduc paşii. deschide oarecum seria sărbătorilor creştine de primăvară. astăzi. Pe lângă evenimentul dogmatic extraordinar.Prin contrast omul tradiţional abordează cu o ameţitoare îndrazneală problema inevidenţei. Ei sunt în întregime spirite. nu pentru că este "raţional" şi "ateu". Omul modern are dificultăţi să creadă în îngeri. de la căderea în păcat până la acest miracol al "veştii celei bune". ne povăţuiesc. trimise în diferite moment de către Dumnezeu pentru a comunica voia Sa.103. Evenimentul în sine are o extremă importanţă pentu că adună în sine toate aşteptările poporului ales. ne apără. 5 / 2010 Prof. nr. în număr de nouă2. să sistematizeze provocator ceea ce noi. nu sunt delimitaţi de spaţiu şi timp. Dionisie Areopagitul ne spune că Scriptura a făcut cunoscute toate fiinţele cereşti prin numiri descoperite.ci pentru că nu crede în ordine.Anuarul de martie. prezentă de peste 200 de ori în Sfânta Scriptură şi anume existenţa fiinţelor spirituale numite în mod generic îngeri. Buna Vestire ne prezintă o alta realitate. expediem în chip primitiv la rubrica norocului1. ne păzesc. a nevăzutului preferând să forţeze înţelegerea.fiinţele spirituale sunt împărţite în nouă cete îngereşti pe trei 384 . călăuzitor. În Noul Testament. 1. cu toţii avem un înger. 1. relevă realitatea existenei îngerilor. cum vesteşti mie naştere cu zămislire fără sămânţă? Din pântece curat cum este cu putinţă să se nască fiu. cel ce stă înaintea lui Dumnezeu. în una singură. Ei stau înaintea lui Dumnezeu şi. vestea naşterii lui Iisus (Lc. 11) cât şi Mariei. Ascultarea era pentru amândouă legea fiinţei lor numai cunoştinţa lor nu erau incă egală7. pe care o transmit mai departe oamenilor4. spre exemplu Mihail. (Lc.Anuarul de martie.10). Rugăciunea "Îngeraşul". două dintre rolurile principale ale Sfiinţilor îngeri. protector. e dat de Dumnezeu. şi îngeri păzitori ai fiecărui om. cu frică strigând aşa: Bucură-te tăinuitoarea sfatului 385 . Acatistul Bunei Vestiri ne transmite această întâlnire astfel: "Văzându-se pe sine Sfânta întru curăţie. El primeşte misiunea de la Dumnezeu de a transmite voia Lui atât lui Zaharia. nr. Sunt adoratori şi slujitori6. sfătuitor. în acelaşi timp. 5 / 2010 trepate. precumpănitor îngerii îl adoră pe Iisus Hristos. 28). se pogoară la oameni. pentru că voinţele ambelor îndeplineau voia lui Dumnezeu. conducător al poporului evreu. Acelaşi înger Gavriil a cărui nume înseamnă "Omul lui Dumnezeu" este trimis. ci un har care însoţeşte omul încă din momentul lansării lui în lume"3. binecuvântată eşti tu între femei" (Lc. Dacă Mihail este îngerul Vechiului Testament. oricât de mic. Gavriil este cel al Noului Testament. Acesta a fost un moment absolut şi perfect al întâlnirii dintre două fiinţe. vestind naşterea lui Ioan Botezătorul (Lc. cunoscută de fiecare dintre noi din cea mai pură pruncie. Domnul este cu tine. Sfântul Maxim Mărturisitorul ne spune că îngerii sunt cei care cunosc cei dintâi vestea cea mare a întrupării. e învăţător. Tot Scriptura vorbeşte de îngeri orcotitori de popoare. 19). 1. care să nu aibă în ceruri un înger al său. 5 - 21). Iată descoperite clar. spune-mi? Iar el a zis către ea. "Îngerul nu este un cadou de Botez. 18. si am fost trimis să grăiesc către tine şi să-ţi binevestesc acestea". a zis lui Gavriil cu îndrăznire: Glasul tău preamărit se arată a fi cu anevoie primit sufletului meu. ne spune Mântuitorul Hristos. şase luni mai târziu la o fecioară aleasă de Dumnezeu cu numele Maria spunându-i atât de sublim: "Bucură-te ceea ce eşti plina de har. cu ochii aţintiţi spre Faţa Tatălui" (Mt. una cerească cealaltă umană. Îngerii comunică oamenilor o experienţă nesensibilă a lui Dumnezeu şi oamenii comunică îngerilor o experienţă mai sensibilă a lui Dumnezeu5. "Nu există om oricât de neînsemnat. Gavriil este trimis mai întâi la preotul Zaharia pentru a vesti naşterea celui care va avea rolul de "înaintemergător" a lui Mesia: "şi îngerul răspunzând i-a zis: Eu sunt Gavriil. 1. 97. a persistenţei în bine şi mai ales harului divin. 47. They are spiritual 386 . 54. Despre ierarhia cerească. Editura Anastasia. 82. 5 / 2010 celui nespus. 2003. 6 Maica Alexandra. 120.. 9 M. Buna Vestire ne pune în suflete iubirea supremă a lui Dumnezeu faţă de om şi bucuria îngerilor din ceruri pentru vestea cea mare a izbăvirii neamului omenesc din păcat şi din moarte. Gavriil. The Bible mentions the existence of angels for very many times. 7 Ibidem. 3 A. 1992. op. p. Editura Humanitas. Alexandra. p. p. Îngerii au un nivel de cunoaştere mult mai înalt decât oamenii. Acel om a lui Dumnezeu intâlnise fiinţa perfectă şi cu siguranţă natura lui angelică s-a bucurat. Bucureşti. cit. represented in Christianity by the angels. oamenii. Sfiinţii îngeri. Sfinţii Parinţi încearcă să prezinte ţelul vieţii creştine de a a junge la puritatea şi nepătimirea îngerilor. Mult mai liber şi mai strălucitor decât oricând de la căderea lui Lucifer. Despre îngeri. l-au experimentat. Bucureşti 1996.De multe ori puritatea copiilor este comparată cu cea a îngerilor. Bucureşti . 2 Sfântul Dionisie Areopagitul. Scoliile. bucură-te începătura minunilor lui Hristos. bucură-te minune care de îngeri eşti mult slavită"8. p. nr. Editura Biserica Ortodoxă Alexandria 2001. 1996. op. Pleşu. vor fi rechemaţi la locul lor originar şi vor intra într-o viaţă nouă9. îngerii cunosc trecutul pentru că l-au trăit. 42.Spre deosebire de oameni. 26. Note: 1 Andrei Pleşu. p. op. omul lui Dumnezeu. marele mesager ceresc. 8 Acatistier. p. p. şi-a încrucişat mâinile peste piept şi s-a închinat unuia mai mare decât el. în curând fraţii căzuţi. a îngenunchiat înaintea unei simple fete. Editura Paideia. Ei sunt într-o stare de nepăcătuire datorită rezistenţei lor faţă de ispite. p. Pleşu. înger al darului s-a făcut părtaş tainelor celor ascunse ale lui Dumnezeu. p. 4 Sfântul Maxim Mărturisitorul. The Angel of the Annunciation (Abstract) This paper is intended as a short presentation of the spiritual world. cit. putea acum să adore. lui îi aducem noi creştinii cinste şi-l rugam să mijlocească înaintea lui Dumnezeu pentru mântuirea sufletelor noastre. Bucureşti. 119. 5 A.să-l laude şi să-i mulţumească Creatorului său. cit. dar nu posedă atotştiinţa. Editura Paideia. 117.Anuarul de martie. Gavriil. The angel from the Feast of Annunciation is the first to receive the big news of the redemption of the people from sin and death. The Feast of Annunciation. is the angel of the New Testament. If Mihail is particularly the angel of the ancient law. without a body. 387 . the big importance granted to this annunciation. 5 / 2010 beings. also presents the reality of the existence of angels. one of the oldest feasts in honour of the Holy Virgin. nr. and due to this fact. created by God as messengers of His will.Anuarul de martie. Gavriil. după P. extremele nu sunt de dorit. în opoziţie cu părerea despre caracterul difuz. leşinul. E greşit să explicăm o teorie. "esenţa emoţiei constă în mobilizare energetică a întregului organism" şi subliniază caracterul lor adaptativ sau altfel spus "reacţie de alarmă ce apare în situaţii ce cer o adaptare rapidă (frică. 5 / 2010 Inst. de aceea "considerând o categorie de fapte sunt nevoit să închid ochii asupra celeilalte" (Pavelcu). nr. Calea de mijloc în explicarea caracterului adaptativ al emoţiilor e cea indicată. I: Ramona TĂMAŞ Rolul emoţiilor în viaţa omului - funcţia adaptivă Sunt păreri împărţite ce vizează această problemă. "şi-a pierdut capul"). un fenomen plecând de la "sau-sau". Reglarea conduitei pe bază de efort şi oboseală sau de reîntărire priveşte conduita ca atare. voma. un fapt. mânie)" (W.printr-o agitaţie motrică de prisos. Mărgineanu). "înlemnit de frică".Anuarul de martie. O problemă ce se interpune este: emoţia - ca mecanism de reglare a conduitei (după N. relaxarea sfincterelor etc. B. Manifestările emoţionale dovedesc diferenţele: * emoţia cu un caracter dezorganizator . Cannon). cu atât mai mult anularea caracterului lor adaptativ. * pe de altă parte manifestată prin incapacitatea de a reacţiona ("orb de mânie". iar reglarea ei pe temeiuri de plă- 388 . dar aceste diferenţe de exprimare a emoţiilor nu susţin suficient abordarea unilaterală a emoţiilor.Janet. dezorganizat al emoţiei. spune J. la nivel comportamental scade până la reacţii impulsive. care privesc conjugarea noastră cu lumea şi societatea. de ce nu. Efortul / oboseala. este evident şi efectul adeseori binefăcător al modificărilor organice ca efect al stimulărilor SNV .. S-a constatat în urma experienţelor că emoţiile reprezintă nivelul cel mai ridicat al activităţii organismului. ci un dispozitiv de reglare a conştiinţei care priveşte fericirea sau nefericirea noastră. bulbul rahidian determină emoţionalitatea. paralizii. să intereseze aspectele facilitatoare adaptative şi căutarea unui echilibru psihic ca suport.în primul rând al segmentului simpatic . în general. Reglarea stărilor depresive şi euforice e în dependenţa de acţiune a ganglionilor simpatici şi parasimpatici cu sistemul Autonom Neurovegetativ (pentru tendinţele biologice şi biopsihice). alteori încremeniri.Sartre .şi ca efect al secreţiei intense de adrenalină. se consideră.) "Universul în care trăim . se pare că diencefalul are mai mare funcţie de activare nonactivare.. Emoţiile nu sunt numai mecanisme de reglare a conduitei. în ambele cazuri e vorba de acelaşi proces. nr. coagularea mai rapidă a sângelui în caz de răniri. De asemenea. dar o dată el e privit extrospectiv. în cazul lui Thorndike spre exemplu. accelerarea / încetinirea depind de reacţia endocrină (secreţia tiroidei accelerează şi intensifică acţiunea. de căi de acces spre rezolvarea nevoilor noastre". 389 . deci dinspre conştiinţă. eliberarea de către ficat a unei cantităţi mărite de zahăr care e distribuit în primul rând muşchilor striaţi. etc. operate de sistemul cerebrospinal. scăderea oboselii musculare sub influenţa adrenalinei. Tocmai de aceea. să dăm importanţă aspectului pozitiv în măsura în care aspectele dezintegratoare în emoţie nu domină. că emoţiile de intensitate medie au un efect dinamizant adaptativ. Skinner) şi a doua oară introspectiv.este brăzdat de drumuri. 5 / 2010 cere . acţiuni ratate.neplăcere pune în cauză conştiinţa. dezorganizate şi dezorientate (prin agitaţie inutilă.P. Pentru tendinţele psihosociale. despre conduită (Janet. Revenind la caracterul adaptativ al emoţiilor.Anuarul de martie. parţial sau total şi de comportări adaptate. emoţiile în formele lor mai slabe pot fi însoţite sporadic sau continuu. Huli. mărindu-le capacitatea de lucru. ca efect al epuizării rapide a energiei. emoţiile de intensitate maximă determină dezorganizarea formelor superioare de conduită sau anhilarea activităţii. accelerarea respiraţiei şi circulaţiei. paratiroida o domoleşte). în formele lor intense însă. automate. Neuron.: Dicţionar de psihologie. Ed. J. Considering the adaptive character of our emotions. I. 8.Trei..l. (1996): Psihologie generală.D. E. A. W. Cosmovici. 18. Deschamp. Antet. The role of emotions in life - adaptive function (Abstract) Emotions are not only mechanisms which control the behavior.. 15.. I. nr. 5 / 2010 Bibliografie: 1. Zlate. Orrell. N.. Lieury. 6. A. A. (1991): Structura şi dezvoltarea personalităţii.P. as a result of the SNV stimulations - especially of the sympatic segment - and as a result of the intense adrenaline secretion is obvious. Pavelcu. (1996): Psihologie socială experimentală. (1991): Introducere în psihologia contemporană.P.Şansa SRL. (1997): Introducere în psihologie. 5. Allport. (1969) : Din viaţa sentimentelor. 10. 21. 19. Rădulescu-Motru. (1990): Personalităţi accentuate în viaţă şi literatură. RSR. laşi.. Radu. G. Ed.Polirom. Athanasiu. Focşani.W. Doise. Ciofu.Anuarul de martie. Ed. blood coagulation in case of injuries. Academiei R. Teodorescu. which is distributed mostly to the striped muscles and which increases their work capacity. Ed. Ed. (1996): Introducere în psihologie. Bucureşti. M. Ed. P. Leonard. C. 12. 7. (1994): Puterea sufletului - Antologie.: Manual de psihologie generală. 17.Sincron. 11. Ed.Polirom. P. Ed. Academie. 4. etc. Ed. 1996 : Introducere în genetica psihopatologiei. 16. G. (1975): Psihologie generală. A.R. Voicu.C. 2. Hayes.Enciclopedică Română Bucureşti. As a result of experiments. A.Vox Bucureşti. M. (1996): Tratat de grafologie. Roşea.B. laşi. C (1996): Curs de psihologie. Anima Bucureşti . I. 13. Sartre. F. Polirom. Ed. Ed. Mugny. G. Zorgo. V.. 3. Golu. (1997): Eul şi personalitatea.P. Jung.. (1993): Metodologie psihologică şi analiza datelor. Zlate. Neculau. which affects our happiness or unhappiness. Bucureşti. AII Educational SA. (1996): Psihologie socială. Ed. Ed. Vol. E. which describe our relation to the world and society. 390 . J. 14. (1997). Bucureşti. the decrease of muscle fatigue due to the adrenaline.(1980): Probleme fundamentale în psihologie. the usually benefic effect of organic modifications.lri Bucureşti. laşi. S. Ed.Humanitas Timişoara . Ed. also the acceleration of breath and blood circulation.: Psihologia emoţiei. the fact that the liver liberates an increased quantity of sugar.Sincron. 9. Ed.S. 20.D. they also represent a mechanism for the control of our conscience. Radu. Ed. N. K. Neveanu.C (1978): Tratat de psihofiziologie. sporadically or continuously.Anuarul de martie. disordered and unguided reactions (due to needless agitation. emotions with high intensity trigger the perturbation of the superior behavioral patterns or the annihilation of activity. sometimes lethargy.. in terms of behavior. partially or totally. Also. as a result of the quick energy consumption. However. intense emotions can trigger. weaker forms of emotions can be accompanied. automatic. 5 / 2010 it is considered that emotions represent the highest level of the body's activity. by adapted manners of behavior.) 391 .. impulsive. nr. sometimes paralysis. emotions with a medium intensity have a stimulating adaptive effect. failed actions. Usually. M3: Demonstrarea coliniarităţii folosind reciproca teoremei unghiurilor opuse la vârf.Anuarul de martie. justificarea unei afirmaţii formulate. M4: Demonstrarea coliniarităţii prin identificarea unei drepte ce conţine punctele respective. M5: Demonstrarea coliniarităţii prin redefinirea unui punct ce figurează în condiţia de coliniaritate. M6: Demonstrarea coliniarităţii folosind reciproca teoremei lui Menelaus. adevăruri uşor de intuit. Aceste probleme reprezintă. unele dintre cele mai utilizate metode de rezolvare a acestui tip de probleme: M1: Demonstrarea coliniarităţii folosind postulatul lui Euclid. în general. inventivitate şi perspicacitate. Vom prezenta. găsirea unor proprietăţi noi ale figurilor date. din partea celui care rezolvă. unde AB. dar a a căror demonstraţie riguroasă necesită raţionamente precise şi o gamă variată de tehnici specifice. M7: Demonstrarea coliniarităţii utilizând identitatea AB + BC = AC. prin rezolvarea cărora se urmăreşte stabilirea sau verificarea unei relaţii. solicită multă cultură matematică. 5 / 2010 Prof. nr. ele fiind probleme de demonstraţie. Alexandru TĂNASIE Puncte coliniare Problemele de coliniaritate a unor puncte reprezintă un tip deosebit de probleme de geometrie. M2: Demonstrarea coliniarităţii cu ajutorul unghiului alungit. M8: Demonstrarea coliniarităţii folosind rezultatul că „dintrun punct exterior unei drepte se poate duce o perpendiculară şi numai una pe acea dreaptă". 392 . BC şi AC sunt segmente de dreaptă. în continuare. A'' ∈ BC cum EF║BC ⇒ ⇒ N ∈ (FE) ⇒ P ∈ (FE) 393 .m. ∆ ABD ⇒ FM║BD. Problema 1: Fie ∆ ABC.B. ∆ ABC ⇒ EF║BC M ∈ (FE) [FM] l.Anuarul de martie.m. Soluţie: Fie M. E mijlocul [AC]. Metoda 1 Dacă AB║d şi BC║d trEuclid  → A. bisectoarei şi respectiv medianei corespunzătoare vârfului A. A F M N P E B D A' A'' C Avem: [EF] l.P mijloacele înălţimii. atunci A. 5 / 2010 M9: Demonstrarea coliniarităţii folosind rezultatul că „dacă B şi C sunt două puncte distincte. ∆ ABA' ⇒ FN║BA'. D ∈ BC [FN] l. A' ∈ BC cum EF║BC [FP] l.C sunt coliniare. F mijlocul [AB].N. ∆ ABA'' ⇒ FP║BA''. bisectoarei şi medianei corespunzătoare vârfului A se află pe dreapta EF. situate de aceeaşi parte a dreptei AD şi dacă DAB ≡ DAC.m. nr.B. Demonstraţi că mijloacele înălţimii.C sunt coliniare".m. Metoda 2 Dacă A şi C sunt situate de o parte şi de alta a dreptei BD şi m( ABD) + m ( DBC) = 180°.B şi C sunt coliniare.M. primul interior şi al doilea exterior pătratului. Soluţie: D E 75° 45° 60° F C A B În ∆ ADE isoscel (AD=AE) avem: m ( DAE)=30° ⇒ m ( DEA)=75° 394 . 5 / 2010 Aşadar F.N. atunci punctele A. Pe laturile AB şi BC se construiesc triunghiurile echilaterale ABE şi BCF. nr. Arătaţi că punctele D.E şi F sunt coliniare.Anuarul de martie.P şi E sunt coliniare. D A B C Problema 2 Fie ABCD un pătrat. O. nr. iar proiecţia lui A pe BC este A1.Anuarul de martie. C B m( O A D Problema 3 Fie ∆ ABC şi AE. Arătaţi că A1.F coliniare Metoda 3 Dacă punctul O ∈ AB iar C şi D sunt de o parte şi de alta a dreptei AB astfel încât AOC ≡ BOD. proiecţia lui F pe AC este C1. Proiecţia lui B pe AE este B1. AF două drepte izogonale (drepte ce trec prin vârful unui unghi şi fac unghiuri congruente cu bisectoarea unghiului). A Soluţie: C 1 E C B A 1 B 1 F Dreptele izogonale AE şi AF formează cu laturile AB şi AC unghiuri congruente BAE ≡ CAF (1) 395 . C1 sunt coliniare. B1.E. 5 / 2010 m( EBF)=30°+60°=90° ⇒ ∆ BEF dreptunghic isoscel ⇒ BEF)=45° AEB)=60° ∆ ABE echilateral ⇒ m ( Aşadar m ( DEF)=75°+60°+45°=180° ⇒ D. atunci punctele C. D sunt coliniare. C sunt coliniare se identifică o dreaptă căreia ele îi şi aparţin. iar bisectoarele interioare din C şi D se taie în F. pentru G şi F. Problema

# data[].attributes.body
Cristian Anchindia

# data[].attributes.body
CRISTHIAN ANCHUNDIA

# data[].attributes.attachment_link.description
In November 2018, the world’s measurement experts voted and unanimously approved a revision of the International System of Units (SI) tha

# data[].attributes.attachment_link.title
10 Speaking Activities for Adults, Advanced English Learners and University Students ESL Classes

# data[].attributes.attachment_link.title
Top 5 Free Apps All EFL/ESL Teachers MUST Have

# data[].attributes.attachment_link.title
The Use of Language Learning Apps as a Didactic Tool for EFL Vocabulary Building | Guaqueta | English Language Teaching | CCSE

# data[].attributes.attachment_link.description
The Use of Language Learning Apps as a Didactic Tool for EFL Vocabulary Building

# data[].attributes.attachment_link.title
7 FREE Reading Tech Tools for the Classroom

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.alternative_text
Technological Resources for English class

# data[].attributes.attachment_link.description
Best Technology Transformation Partner For Schools

# data[].attributes.body
For English class

# data[].attributes.attachment_link.title
Pedagogy (Meaning & Definition) | TETs/OSSTET/UGC NET Education/SETs | Inculcate Learning | Ravina

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
The teacher and the learner

In the act of teaching there are two parties (the teacher and the taught) who work together in some program (the subject matter) designed to modify the learners' experience and understanding in some way. It is necessary to begin, therefore, with observations about the learner, the teacher, and the subject matter and then to consider the significance of group life and the school. It will then be possible to consider the factors and theories involved in modifying a person's experience and understanding. They include theories of learning in education, of school and class organization, and of instructional media.

A child enters school with little if any attainment in written expression and leaves it capable of learning much from human culture. It was thought originally that such progress was just a matter of learning, memorizing, associating, and practicing. The work of psychologists has revealed, however, that the growth of the pupil's intellectual powers must include a large element of development through different phases, beginning with simple sensorimotor coordination; going on to the beginnings of symbolizing, helped by the growth of language and play; and then on to logical thought, provided the material is concrete; and, finally, in midadolescence, on to the power to examine problems comprehensively, to grasp their formal structure, and to evoke explanation. Regarding emotional experience, the child progresses from direct, immediate, uninhibited reactions to more complex, less direct, and more circumspect responses. The physical growth of the child is so obvious as to need no comment. Any attempt to educate the child intellectually and emotionally and for action must take account of those characteristics. Education must pace development, not follow it and not ignore it. The components in the child's overall educational growth are physical and mental maturation, experience, formal teaching through language, and an urge in the learner to resolve discrepancies, anomalies, and dissonances in experience.

What is required of teachers is that they enjoy and be capable of sharing with children work programs designed to modify their experience and understanding. That means making relevant experience available to the student at the right time. The teacher must be mature, have humour with a sense of status, be firm yet unruffled, and be sympathetic but not overpersonal. With large classes, the teacher becomes a leader of a group, providing stimulating learning situations.

The subject matter taught also has a marked influence on the total teaching situation. It may be conveniently divided into the broad headings of languages, humanities, sciences, mathematics, and arts. Although each group of subjects has something in common with others in terms of the demands it makes on the thinker, each area has also something quite specific in its mode of development. Languages call for verbal learning and production based on oral work, particularly during the early phases. The humanities call for an understanding of cause-effect relations of immediate and remote connections between persons and institutions and between human beings and their environment. The sciences call for induction from experience, though deductive processes are required when the laws of science are formalized into mathematical terms. The humanities and sciences both depend on the ability of the learner to hypothesize. Mathematics calls for the ability to abstract, symbolize, and deduce. An interest in the formal and structural properties of the acts of counting and measuring is fundamental. Arts and literature call for a fairly free opportunity to explore and create.

A large part of the teacher's role is as a group leader, and the group life of the school and the classroom must influence the teaching situation. Group life shows itself in the dynamic structure of the class-including its manner of reaching group decisions, the hierarchy of its members, the existence of cliques and of isolated individuals-and in its morale and overall response to the school and the rest of the staff. Individual pupils also conduct themselves under the influence of the groups to which they belong. Their achievements and attitudes are subject to evaluation by the group, leading to support or ostracism, and they set their standards according to those influences.

In many schools, the range of ages in any class is about one year, and the narrow range makes for some uniformity of subject-matter coverage. But in rural one- and two-teacher schools, groups of children may be heterogeneous by age and ability, and the mode of teaching has to cope with a number of smaller subunits moving along at different rates. The teacher's problem is to coordinate the work of those small, dissimilar groups in such a way that all get attention. Creative free activity has to be practiced by one group while another has more formal instruction from the teacher.

The effect of " streaming," or "tracking"-that is, selecting homogeneous groups by both age and intellectual ability-has promoted much inquiry. The practice evokes extreme opinions, ardent support, and vociferous condemnation. The case for uniformity is that putting pupils with their intellectual peers makes teaching more effective and learning more acceptable. The case against it draws attention to its bad effects on the morale of those children in the lower streams. That view supports the heterogeneous class on the grounds that the strongest are not overforced and the weakest gain from sharing with their abler fellows. Experimental evidence on the problem is diverse.

The school community is housed in a physical complex, and the conditions of classrooms, assembly places, and play areas and the existence (or nonexistence) of libraries, laboratories, arts-and-crafts rooms, and workshops all play their part in the effectiveness of the teaching-learning situation. Severe restrictions may be caused by the absence of library and laboratory services.

The social forces immediately outside the school community also influence the teaching situation. They emanate from home, neighbourhood, and wider social groupings. Teaching is a compact among several groups, including teachers, students, and parents, in the first place, with youth organizations and civic and sometimes religious groups playing a secondary role. The overall neighbourhood youth subculture also sets standards and attitudes that teachers must take into account in their work.

# data[].attributes.attachment_link.description
Pedagogy, the study of teaching methods, including the aims of education and the ways in which such goals may be achieved. It relies heavily on scientific theories of learning, and to some extent on the philosophy of education, which considers the aims and value of education from a philosophical perspective.

# data[].attributes.attachment_link.description
the art, science, or profession of teaching; especially : education… See the full definition

# data[].attributes.attachment_link.title
¿Qué es la 'Pedagogía'? | Conceptos Clave | Pedagogía MX

# data[].attributes.body
Pedagogy is the science that studies the education and the way of teaching, it includes theories and investigations about how to teach in a good way depending on the type of students that we have.

# data[].attributes.body
Pedagogy is the science that studies the methods, theories, approaches and strategies to reach the student with knowledge.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pedagogy () (most commonly understood as the approach to teaching) refers more broadly to the theory and practice of learning, and how this process influences, and is influenced by, the psychological development of learners. Pedagogy, taken as an academic discipline, is the study of how knowledge and skills are imparted in an educational context, and it considers the interactions that take place during learning. Both the theory and practise of pedagogy varies greatly, as they reflect different social, political, and cultural contexts.

Pedagogy is often described as the act of teaching. The pedagogy adopted by teachers shapes their actions, judgments, and other teaching strategies by taking into consideration theories of learning, understandings of students and their needs, and the backgrounds and interests of individual students. Its aims may include furthering liberal education (the general development of human potential) to the narrower specifics of vocational education (the imparting and acquisition of specific skills). Conventional western pedagogies, views the teacher as knowledge holder and student as the recipient of knowledge (described by Paulo Freire as "banking methods"), but theories of pedagogy increasingly identify the student as an agent, and the teacher as a facilitator.

Instructive strategies are governed by the pupil's background knowledge and experience, situation, and environment, as well as learning goals set by the student and teacher. One example would be the Socratic method.

The teaching of adults, as a specific group, is referred to as andragogy.

This section Relevant discussion may be found on the needs expansion with: History of pedagogy before and after Johann Friedrich Herbart. You can help by adding to it. talk page.

The educational philosophy and pedagogy of Johann Friedrich Herbart (4 May 1776 - 14 August 1841) highlighted the correlation between personal development and the resulting benefits to society. In other words, Herbart proposed that humans become fulfilled once they establish themselves as productive citizens. Herbartianism refers to the movement underpinned by Herbart's theoretical perspectives. Referring to the teaching process, Herbart suggested five steps as crucial components. Specifically, these five steps include: preparation, presentation, association, generalization, and application. Herbart suggests that pedagogy relates to having assumptions as an educator and a specific set of abilities with a deliberate end goal in mind.

A hidden curriculum is a side effect of an education, "[lessons] which are learned but not openly intended" such as the transmission of norms, values, and beliefs conveyed in the classroom and the social environment.

Learning space or learning setting refers to a physical setting for a learning environment, a place in which teaching and learning occur. The term is commonly used as a more definitive alternative to " classroom," but it may also refer to an indoor or outdoor location, either actual or virtual. Learning spaces are highly diverse in use, learning styles, configuration, location, and educational institution. They support a variety of pedagogies, including quiet study, passive or active learning, kinesthetic or physical learning, vocational learning, experiential learning, and others.

Learning theories are conceptual frameworks describing how knowledge is absorbed, processed, and retained during learning. Cognitive, emotional, and environmental influences, as well as prior experience, all play a part in how understanding, or a world view, is acquired or changed and knowledge and skills retained.

Distance education or long-distance learning is the education of students who may not always be physically present at a school. Traditionally, this usually involved correspondence courses wherein the student corresponded with the school via post. Today it involves online education. Courses that are conducted (51 percent or more) are either hybrid, blended or 100% distance learning. Massive open online courses (MOOCs), offering large-scale interactive participation and open access through the World Wide Web or other network technologies, are recent developments in distance education. A number of other terms (distributed learning, e-learning, online learning, etc.) are used roughly synonymously with distance education.

Critical pedagogy is both a pedagogical approach and a broader social movement. Critical pedagogy acknowledges that educational practices are contested and shaped by history, schools are not politically neutral spaces and teaching is political. Decisions regarding the curriculum, disciplinary practices, student testing, textbook selection, the language used by the teacher, and more can empower or disempower students. It recognises that educational practices favour some students over others and some practices harm all students. It also recognises that educational practices often favour some voices and perspectives while marginalising or ignoring others. Another aspect examined is the power the teacher holds over students and the implications of this. Its aims include empowering students to become active and engaged citizens, who are able to actively improve their own lives and their communities.

Critical pedagogical practices may include, listening to and including students' knowledge and perspectives in class, making connections between school and the broader community, and posing problems to students that encourage them to question assumed knowledge and understandings. The goal of problem posing to students is to enable them to begin to pose their own problems. Teachers acknowledge their position of authority and exhibit this authority through their actions that support students.

Dialogic learning is learning that takes place through dialogue. It is typically the result of egalitarian dialogue; in other words, the consequence of a dialogue in which different people provide arguments based on validity claims and not on power claims.

Student-centered learning, also known as learner-centered education, broadly encompasses methods of teaching that shift the focus of instruction from the teacher to the student. In original usage, student-centered learning aims to develop learner autonomy and independence by putting responsibility for the learning path in the hands of students. Student-centered instruction focuses on skills and practices that enable lifelong learning and independent problem-solving.

An academic degree, Ped. D., Doctor of Pedagogy, is awarded honorarily by some US universities to distinguished teachers (in the US and UK, earned degrees within the instructive field are classified as an Ed. D., Doctor of Education or a Ph.D. Doctor of Philosophy). The term is also used to denote an emphasis in education as a specialty in a field (for instance, a Doctor of Music degree in piano pedagogy).

The education of pedagogues, and their role in society, varies greatly from culture to culture.

In Scandinavia, a pedagogue ( pædagog) is a broadly speaking a practitioner of pedagogy, but the term is primarily reserved for individuals who occupy jobs in pre-school education (such as kindergartens and nurseries). A pedagogue can occupy various kinds of jobs, within this restrictive definition, e.g. in retirement homes, prisons, orphanages, and human resource management. When working with at-risk families or youths they are referred to as social pedagogues ( socialpædagog).

The pedagogue's job is usually distinguished from a teacher's by primarily focusing on teaching children life-preparing knowledge such as social or non-curriculum skills, and cultural norms. There is also a very big focus on care and well-being of the child. Many pedagogical institutions also practice social inclusion. The pedagogue's work also consists of supporting the child in their mental and social development.

In Denmark all pedagogues are educated at a series of national institutes for social educators located all major cities. The education is a 3.5-year academic course, giving the student the title of a Bachelor in Social Education (Danish: Professionsbachelor som pædagog).

It is also possible to earn a master's degree in pedagogy/educational science from the University of Copenhagen. This BA and MA program has a more theoretical focus compared to the more vocational Bachelor in Social Education.

In Hungary, the word pedagogue ( pedagógus) is synonymous with teacher ( tanár); therefore, teachers of both primary and secondary schools may be referred to as pedagogues, a word that appears also in the name of their lobbyist organizations and labor unions (e.g. Labor Union of Pedagogues, Democratic Labor Union of Pedagogues). However, undergraduate education in Pedagogy does not qualify students to become teachers in primary or secondary schools but makes them able to apply to be educational assistants. As of 2013, the 6-year training period was re-installed in place of the undergraduate and postgraduate division which characterized the previous practice.

An article from Kathmandu Post published on June 3, 2018 described the usual first day of school in an academic calendar. Teachers meet their students with distinct traits. Attributional diversity among these children or teens exceeds similarities. Educators have to teach students with different cultural, social, and religious backgrounds. This situation entails a differentiated strategy in pedagogy and not the traditional approach for teachers to accomplish goals efficiently.

American author and educator Carol Ann Tomlinson defined Differentiated Instruction as "teachers' efforts in responding to inconsistencies among students in the classroom." Differentiation refers to methods of teaching. She explained that Differentiated Instruction gives learners a variety of alternatives for acquiring information. Primary principles comprising the structure of Differentiated Instruction include formative and ongoing assessment, group collaboration, recognition of students' diverse levels of knowledge, problem-solving, and choice in reading and writing experiences.

Howard Gardner, developmental psychologist from Harvard University and author of 30 books translated into 32 languages along with several hundreds of articles, gained prominence in the education sector for his Multiple Intelligences Theory. He named seven of these intelligences in 1983. These are Linguistic, Logical and Mathematical, Visual and Spatial, Body and Kinesthetic, Musical and Rhythmic, Intrapersonal, and Interpersonal. Critics say the popular theory during the last 20 years is based only on Gardner's intuition instead of empirical data. Another criticism is that the intelligences are too identical for types of personalities. The theory of Howard Gardner came from cognitive research and states these intelligences help people to " know the world, understand themselves, and other people." Said differences dispute an educational system that presumes students can " understand the same materials in the same manner and that a standardized, collective measure is very much impartial towards linguistic approaches in instruction and assessment as well as to some extent logical and quantitative styles."

1. ^ "Blueprint for government schools. Flagship strategy 1: Student Learning. The Principles of Learning and Teaching P-12 Background Paper" (PDF). Department of Education and Training Victoria.

2. ^ Shulman, Lee (1987). "Knowledge and Teaching: Foundations of the New Reform" (PDF). Harvard Educational Review. 15 (2): 4-14.

3. ^ "pedagogy noun - definition in British English Dictionary & Thesaurus - Cambridge Dictionary Online". Dictionary.cambridge.org. 10 October 2012.

4. ^ Kenklies, Karsten (12 February 2012). "Educational Theory as Topological Rhetoric: The Concepts of Pedagogy of Johann Friedrich Herbart and Friedrich Schleiermacher". Studies in Philosophy and Education. 31 (3): 265-273. doi:10.1007/s11217-012-9287-6. ISSN 0039-3746.

5. Kaplan, Andreas M.; Haenlein, Michael (2016). "Higher education and the digital revolution: About MOOCs, SPOCs, social media, and the Cookie Monster". Business Horizons. 59 (4): 441-50. doi:10.1016/j.bushor.2016.03.008.

6. ^ Honeyman, M; Miller, G (December 1993). "Agriculture distance education: A valid alternative for higher education?" (PDF). Proceedings of the 20th Annual National Agricultural Education Research Meeting: 67-73.

7. Distance Education Accrediting Commission. "CHEA-Recognized Scope of Accreditation." ^ "Archived copy". Archived from the original on 24 December 2016.. April 2013.

8. ^ Tabor, Sharon W (Spring 2007). Narrowing the Distance: Implementing a Hybrid Learning Model. Quarterly Review of Distance Education. 8. IAP. pp. 48-49. ISBN 9787774570793. ISSN 1528-3518.

9. ^ Vaughan, Dr Norman D. (2010). "Blended Learning". In Cleveland-Innes, MF; Garrison, DR (eds.). An Introduction to Distance Education: Understanding Teaching and Learning in a New Era. Taylor & Francis. p. 165. ISBN 978-0-415-99598-6.

10. ^ Young, Lynne E.; Paterson, Barbara L. (2007). Teaching Nursing: Developing a Student-centered Learning Environment. p. 5. ISBN 978-0781757720.

Bruner, J. S. (1960). The Process of Education, Cambridge, Massachusetts: Harvard University Press.

Bruner, J. S. (1966). Toward a Theory of Instruction. Cambridge, Massachusetts: Belkapp Press.

Bruner, J. S. (1971). The Relevance of Education. New York, NY: Norton

Freire, P. (1970). Pedagogy of the Oppressed. New York: Continuum

Montessori, M. (1910). Antropologia Pedagogica.

Montessori, M. (1921). Manuale di Pedagogia Scientifica.

Montessori, M. (1934). Psico Geométria.

Montessori, M. (1934). Psico Aritmética.

Piaget, J. (1926). The Language and Thought of the Child. London: Routledge & Kegan.

Karl Rosenkranz (1848). Pedagogics as a System. Translated 1872 by Anna C. Brackett, R.P. Studley Company

Karl Rosenkranz (1899). The philosophy of education. D. Appleton and Co.

Vygotsky, L. (1962). Thought and Language. Cambridge, Massachusetts: MIT Press.

# data[].attributes.attachment_link.description
Pedagogy () (most commonly understood as the approach to teaching) refers more broadly to the theory and practice of learning, and how this process influences, and is influenced by, the psychological development of learners. Pedagogy, taken as an academic discipline, is the study of how knowledge and skills are imparted in an educational context, and it considers the interactions that take place during learning.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
People often talk about "pedagogical approaches" to teaching. But what does this actually mean?

What is pedagogy?

Pedagogy is defined simply as the method, and practice, of teaching. It encompasses teaching approaches, teaching theory and feedback and assessment.

When people talk about the pedagogy of teaching, they will be referring to the way teachers deliver the content of the curriculum to a class.

When a teacher plans a lesson, they will consider different ways to deliver the content. That decision will be made based on their own teaching preferences, their experience and the context in which they teach.

How does setting change the pedagogical approach?

Differences in the age of the pupils and the content being delivered can influence the pedagogical practices a teacher will choose to use.

Teachers may use research from many different academic disciplines to inform their decisions, alongside their experience of teaching those age groups. For example, an early years foundation stage teacher may reference cognitive development research alongside their experience of successfully using guided play.

The justifications behind the decisions will become the pedagogical principles, and every teacher will develop their own pedagogical principles over time.

What are the pedagogical approaches?

The different pedagogical approaches could be broken down into four categories: behaviourism; constructivism; social constructivism; and liberationist.

1. Behaviourism

A behaviourist pedagogy uses the theory of behaviourism to inform its approach. A behaviourist pedagogical approach would say learning is teacher centred. It would advocate the use of direct instruction, and lecture-based lessons.
What does a behaviourism pedagogical approach look like in a classroom?
The theory of behaviourism in a classroom setting came from pedagogical research by Thorndike (1911), Pavlov (1927) and Skinner (1957). Behaviourist pedagogy is the theory that the teacher should be the sole authority figure and lead the lesson. Knowledge should be delivered in a curriculum where each subject is taught discretely (as opposed to topic-based learning, for example).

In a lesson using a behaviourist pedagogical approach, you could expect to see a mixture of activities, including lecturing, modelling and demonstration, rote learning and choral repetition. All of these activities are "visible" and structured, as well as being led by the teacher. However, during the course of the lesson, the shift may come where the pupil is the centre of the activity and demonstrates their learning.

Behaviourism is also sometimes described as a "traditional" teaching style.

2. Constructivism

Constructivism is a theory that people learn through experiences and reflection. A constructivist pedagogy puts the child at the centre of the learning, and is sometimes called "invisible pedagogy". A constructivist approach might incorporate project work and inquiry-based learning, and might adopt a Montessori or Steiner method.
What does a constructivism pedagogical approach look like in a classroom?
Constructivism is based on the pedagogical research of Piaget (1896-1890). Piaget wrote extensively about "schemas", drawing on the idea that learners come ready to learn, and the teacher must build activities to facilitate their learning. Younger children, so the thinking goes, work concepts through physically, whereas older children are capable of tackling symbolic and abstract ideas.

A lesson might include individualisation, a slower pace, hidden outcomes, the Mantle of the Expert and less teacher talk. Some adopters of this pedagogy would also place emphasis on being outdoors and engaging with nature.

Constructivism is also sometimes described as a "progressive" teaching style.

3. Social constructivism

A social constructivism pedagogy could be considered a blend of two priorities: teacher-guided and pupil-centred learning. Cognitive psychologist, Lev Vygotsky developed social constructivism, building on Piaget's work, while arguing against Piaget's belief that learning can only happen in the social context of a pupil being guided by someone more knowledgeable. Vygotsky believed learning was more of a collaborative process between pupil and teacher.
What would a social constructivism approach look like in a lesson?
The teacher might use group work elements but would engineer smaller group sizes and limit the choice of topics. The teacher might also use teacher modelling, questioning and a mixture of individual, pair and whole-class instruction.

4. Liberationism

Liberationism is a critical pedagogy developed by Brazilian educator Paulo Freire. Freire developed a teaching approach that enabled him to teach illiterate adults to read in just 45 days. He focused on removing two key barriers to learning: poverty and hunger.

In his book Pedagogy of the Oppressed, Freire wrote about the dehumanisation of pupils in schools, and argued for cooperation and unity.

A liberationist approach places pupil voice at its centre and approaches the classroom as a democracy. Value is placed on the teacher being positioned as a learner, and the class discovering subjects together.
What would a social constructivist approach look like in a lesson?
The teacher might use examples of literature that contain non-standard constructions, such as hip-hop or graffiti. Pupils might take on the role of the teacher and decide upon the topic of the lesson. The teacher would provide space and opportunity for the pupils to showcase their learning; this would perhaps take the form of a performance, speech or dance.

What is the history of pedagogy?

The origins of teaching in the Western world are often traced back to Ancient Greece, when, in the 5th Century BC, Socrates became known as the keystone of what we now consider to be modern education.

The role of the teacher developed from there, with the first organised schools appearing in England as early as AD597. It is believed that the first school in England was King's School in Canterbury, Kent. Like many of the first schools, King's School had links to the church. Today, it operates as an independent school.

The content of the curriculum in these early schools was split into two sections: "trivium" and "quadrivium". Trivium was made up of grammar, rhetoric and logic. Quadrivium included arithmetic, astronomy, geometry and music.

Lessons took the form of a lecture, with a teacher leading the pupils while they read and offering explanations for the texts. The pupils were given questions. They argued through the answers among themselves, then with pupils who were more senior to them, before they finally engaged with the masters who had taught them.

How did the first schools approach pedagogy?

By 1780, the church, and other charitable groups in England were responding to the need to educate the illiterate poor. Over the next few decades, ragged schools, parish schools and church schools became established to educate children whose families didn't have the money to send them to the existing fee-charging schools.

Ragged schools started with large classes of 30-40 pupils, who were taught to read from the Bible using oral approaches. Church schools tended to use what was known as the Lancaster method, which involved the pupil who was considered the most able teaching what he had learned to his fellow pupils, each of whom then passed it on, with the process continuing until everyone had been taught.

It wasn't until the latter half of the 19th century that the first teacher training colleges were established in England. Universities first became involved in teacher training in 1890, before the 1902 Education Act enabled the new local education authorities to set up their own training colleges with links to schools.

I want to read more about pedagogy, what should I read?

For a book, try Urban Myths About Learning and Education by Pedro De Bruyckere, Paul A. Kirschner and Casper D. Hulshof, Visible Learning and the Science of How We Learn by John Hattie and Gregory Yates, or Cleverlands: The Secrets Behind the Success of the World's Education Superpowers by Lucy Crehan.

For a blog, try Engagement: Just because they're busy, doesn't mean they're learning anything by Carl Hendrick.

For a research paper, try The Effectiveness of Direct Instruction Curricula: A Meta-Analysis of a Half Century of Research (2018).
Get the latest news on teaching research and pedagogy

# data[].attributes.attachment_link.description
Pedagogy is a term that everyone's familiar with, but what does it mean? We break down the four main pedagogical approaches and what they look like in the classroom

# data[].attributes.attachment_link.title
What is pedagogy? Understanding teaching and learning | Hāpara

# data[].attributes.attachment_link.description
What is pedagogy? We break it down by exploring teaching methods, learning theories and how they influence effective education.

# data[].attributes.body
What is pedagogy?