# data[].attributes.body
Dette kan skyldes at man får en HPV (Humant Papillom Virus)hovedparten af alle kvinder der får det, er seksuelt aktive kvinder.

Ved de fleste kan HPV infektionen, forsvinde de af sig selv Men hvis HPV-infektionen bliver kronisk, kan det føre til celleforandringer

Dog kan man stadig godt få det, selvom man ikke er seksuelt aktiv, da virussen stadig kan sidde steder i hud og slimhinder omkring kønsorganerne.

kroppen kan godt klare de fleste af dem dog er der også nogen som kroppen har svært ved og det er HPV 16, 18, 31 og 33

Rygning har en negativ effekt, på kroppens immunforsvar og gør det svære, at bekæmpe en HPV-infektion. ryger man har man også både større risiko for, at en HPV-infektion bliver kronisk, og større risiko for at den kroniske infektion udvikler sig til svære celleforandringer eller livmoderhalskræft

# data[].attributes.body
Symptomerne afhænger af, hvor udbredt sygdommen er

Symptomerne skyldes, at kræftcellerne vokser i og omkring livmoderhalsen, hvilket påvirker de omkringliggende væv og blodkar.

# data[].attributes.body
blødning under og efter samleje

Har blodigt/brunligt/ ildelugtende udflåd

Har blødninger efter overgangsalderen

Unormale blødninger - kraftige/langvarige/ blødning mellem menstruationer

Pletblødning ved fysisk aktivitet

Smerter i bæknet

Smerter under samleje

# data[].attributes.body
Komplikationer kan i nogle tilfælde opstå ved operation for livmoderhalskræft:

Der er sjældent senfølger efter simpel fjernelse af livmoderen.

Ved fjernelse af livmoderen kan der opstå blærebetændelse og infektion i såret, men dette er forbigående. Kun et fåtal har varige problemer med vanladningen efter fjernelse af livmoderen.

Strålebehandling kan også give akutte og sene komplikationer:

Hos de fleste vil det bestrålede område blive generet - f.eks. vil huden få en rødlig tone, som ved en svag solforbrænding. Nogle vil se solbrændte ud, og huden kan blive noget fortykket. Dette kan vare op til et år eller mere efter behandlingen. Måske vil du også opleve træthed, kvalme, diarré, mavesmerter og svie ved vandladning i forbindelse med strålebehandlingen.

Kvinder, der har fået strålebehandling mod underlivet, kan opleve en del tarm-gener. Det kan være både diare-tendens men også vekslende afføring med forstoppelse.

Tørhed og stivhed i skeden er også en kendt bivirkning ved strålebehandling og kan også give gener i forbindelse med seksuel aktivitet. Generne kan delvist afhjælpes ved brug af hormonstikpiller.

Ved bestråling af æggestokkene ophører produktionen af kønshormoner. Derfor kommer yngre kvinder i en "kunstig" fremkaldt overgangsalder. Hormonbehandling kan hjælpe på en række af de fysiske gener. Men mange oplever alligevel, at situationen er belastende psykisk, og for de kvinder, der mister deres fertilitet på grund af strålebehandling, kan det føles som et stort tab.

# data[].attributes.body
I Danmark tilbydes screening hvert tredje år til kvinder i alderen 23–49 år, og hvert femte år til kvinder i alderen 50–64 år. Screeningen foregår hos den praktiserende læge eller hos en gynækolog.

Pap-smear (celleprøve)

HPV-test

Kolposkopi (undersøgelse af livmoderhalsen med et mikroskop)

Biopsi (vævsprøve)

# data[].attributes.headline
Behandling - Sygeplejefaglige handlinger for denne målgruppe

# data[].attributes.subject
Behandling - Sygeplejefaglige handlinger for denne målgruppe

# data[].attributes.body
Kirurgi: Fjernelse af kræftvæv

Strålebehandling: Dræber kræftceller med stråler

Kemoterapi: Medicin mod kræft

Sygeplejefaglig

Smertelindring

Støtte og information til patienten

Hjælp med personlig hygiejne

Psykisk støtte og samtaleterapi

Overvågning af bivirkninger fra behandling

Kræftpakkeforløb

Vurdering af patientens behov for rehabilitering

# data[].attributes.body
Sygdommen inddeles i fire stadier alt efter, hvor meget den har spredt sig:

Stadie 1:

Livmoderhalskræften findes kun i selve livmoderhalsen

1A: Livmoderhalskræften er mindre end 7 mm på overfladen, og mindre end 5 mm i dybden.

1B: Livmoderhalskræften er større end 7 mm på overfladen, eller mere end 5 mm i dybden.

Stadie 2:

Livmoderhalskræften er vokset ud over selve livmoderhalsen og ned i øverste del af skeden.

Stadium 3:

Livmoderhalskræften er vokset ud til bækkenvæggen og længere ned i skeden.

Stadie 4:

Livmoderhalskræften er vokset ind i omkringliggende organer eller har spredt sig videre ud i kroppen (fjernmetastaser).

Det kaldes fjernmetastaser når kræften enten via blod eller lymfebanerne har spredt sig til andre steder i kroppen.

Fremtidsudsigt:

Ligesom med andre kræftformer afhænger det af hvor meget det har spredt sig. Jo mindre er = større chance for helbredelse.

I lægevidenskaben bruger man begrebet 5-års overlevelse. Det er et udtryk for, hvor mange patienter med en given sygdom, med et givet stadie, der er i live efter 5 år. Der er tale om et statistisk begreb, der intet siger om den enkelte persons fremtid. Ingen kan forudsige, hvordan det vil gå med den enkelte kvinde med livmoderhalskræft. Nedenunder ser vi 5-års overlevelsesraten, som skal tages med forbehold.

5-års overlevelse

Stadie 1A: 96-97 %

Stadie 1B: 85-94 %

Stadie 2: 70 %

Stadie 3: 45 %

Stadie 4: 15 %

# data[].attributes.body
Celleskrab

HPV vaccinationer - inden bukse- myndig

Brug af kondom ved samleje

Undgå rygning

# data[].attributes.body
Alle kvinder mellem 23-64 år tilbydes deltagelse i det danske screeningsprogram for livmoderhalskræft.