# data[].attributes.body
Najstarije naselje na otoku: kako na otoku nema vidljivih tragova grčkih naselja, to upućuje kako su se grčki pomorci zadržavali isključivo Na otoku nema vidljivih tragova grčkih naselja što upućuje na to da su se ovdje grčki pomorci zadržavali pri zaklonu od jačeg nevremena, opskrbi pitkom vodom i radi odmora - najčešće u luci Polače, zbog njenih odličnih maritimnih svojstava (Dabelić, 2004, 34). K

# data[].attributes.body
Kako na Mljetu nema ostataka grčkih građevina ni tragova trajnog naseljavanja Grka, pretpostavlja se kako je za njihv ovaj otok, kao i za Odiseja u antici, bio privremeno sklonište od nevremena. Dokaz tome su podmorska nalazišta grčkih amfora u lukama.

# data[].attributes.body
Jedna od blatina Mljeta, krška depresija čija voda nastaje miješanjem mora s tekućom vodom. Upravo prisutnost slane vode i jegulja u njima dokazuje povezanost blatina sa morem, ali i Odisejevom špiljom kroz pukotine i kanale. Njihova uloga kao „4 nepresušna izvora“ održana je i danas jer su otočanima „zlata vrijedne“; služe kao izvor vode ljeti te za navodnjavanje polja.

# data[].attributes.body
Jedna od blatina Mljeta, krška depresija čija voda nastaje miješanjem mora s tekućom vodom. Upravo prisutnost slane vode i jegulja u njima dokazuje povezanost blatina sa morem, ali i Odisejevom špiljom kroz pukotine i kanale. Njihova uloga kao „4 nepresušna izvora“ održana je i danas jer su otočanima „zlata vrijedne“; služe kao izvor vode ljeti te za navodnjavanje polja.

# data[].attributes.body
Jedna od blatina Mljeta, krška depresija čija voda nastaje miješanjem mora s tekućom vodom. Upravo prisutnost slane vode i jegulja u njima dokazuje povezanost blatina sa morem, ali i Odisejevom špiljom kroz pukotine i kanale. Njihova uloga kao „4 nepresušna izvora“ održana je i danas jer su otočanima „zlata vrijedne“; služe kao izvor vode ljeti te za navodnjavanje polja.

# data[].attributes.body
Jedna od "4 nepresušna izvora", za razliku od tri blatine, ovo je slatina čije je tlo meliorirano i korišteno u svrhe uzgoja agruma i povrća.

# data[].attributes.body
Prema nekim teoretičarima, Saplunara je luka u kojoj je Kalipso dala izgraditi novi brod kako bi se Odisej mogao vratiti na Itaku. Nimfa naravno nije svojevoljno odustala od Odiseja, već je Atena, zaštitnica heroja, saznala za njihovu aferu te zamolila Zeusa da naredi njegovo oslobađanje. Zeus je to prihvatio i poslao Hermesa, glasnika bogova, da prenese naredbu, koju Kalipso nikako nije mogla odbiti.

# data[].attributes.attachment_caption
Odisejeva špilja, "hrid Ogiran" iz Homerove Odiseje

# data[].attributes.body
Najpoznatija legenda otoka Mljeta je o junaku Odiseju i nimfi Kalipso. Veže se uz Homerov ep "Odiseja", gdje slijepi grčki pjesnik opisuje Odisejeve pustolovine, koje ne završavaju ni nakon dugogodišnjeg lutanja morima. Od svih otoka Sredozemlja, pejsažni opisi aludiraju na Mljet: "Četiri tečahu vrela po redubistricom vodom, Jedno uz drugo blizu bjehu, al svako na stranu svoju..." (Odiseja V, 70-71)

Na otoku je Odisej podlegao ljepoti nimfe te čarobnog otoka zelenih šuma. Božica ljepote, tišine i mira, Kalipsa se zaljubila te Odiseja punih sedam godina držala u špilji ("Odisejeva špilja"). Ipak, po Zeusovom nalogu, morala ga je osloboditi.

Ova legenda izazvala je polemike oko otkrivanja na kojem je od mediteranskih otoka bio zatočen grčki junak Homera. Kako na Sredozemlju postoje različiti otoci sa kristalnim špiljama, šumovitim uvalama i bijelim žalima, najčešće se tumačilo da je to Malta. Međutim, nijedan od ostalih otoka nije pristajao opisu mašte Homera, a to su uspjeli argumentirati i povjesničari!

# data[].attributes.body
Otočić Ogiran / hrid Ogiran: za vrijeme visoke plime/ jakog južnog vjetra, hrid postane potpuno prekriven morem i kao takav predstavlja opasnost mornarima. Legenda kaže: Kada je Odisej pri povratku kući doživio brodolom u oluji, brod je udario u hrid Ogiran te potonuo, a junaka je more bacilo na začarani otok Ogigiju, kraljevstvo lijepe Kalipse.