# data[].attributes.body
Da Maren har demenslignende symptomer vil bruge de "5 veje til god kommunikation" som rettesnor og inspiration.

I casen står der at Maren i stigende grad blev utålmodig samt fysisk og verbalt grov over for sundhedspersonalet, der kom i hjemmet og at hun har været tiltagende forvirret og vredladen over for personalet. Pt. har Maren gennem natten været urolig, sengeflygtig og vredladen.
Ofte er det frygt, usikkerhed og angst der ligger bag vrede eller uhensigtsmæssig adfærd. Det er derfor vigtigt at skabe tryghed og tillid gennem verbal og non-verbal kommunikation, handlinger og omgivelser.

Jeg vil være opmærksom på min kommunikation, både på  om jeg bruger klar tale (fx "jeg" og ikke "vi" eller "man"), at jeg henvend mig direkte til Maren og tiltaler hende med navn (skaber relation og styrker identitet), at jeg afpasser spørgsmål og svar til den hastighed Maren kan overskue, at jeg er klar og konkret i min kommunikation og understreger hvad jeg taler om ( - både verbalt og non-verbalt; Vil du have den røde skjorte på"  ikke "den her") og at jeg ikke stiller flere spørgsmål på en gang og ikke giver flere valgmuligheder hvis Maren ikke kan overskue det.

Jeg vil gøre mit bedste for at konflikt nedtrappe, når Maren bliver frustreret og utryg, - men tilpasse eksempler på konfliktnedtrappende kommunikation til "Demensvenlig" kommunikation. Det vil fx sige, at jeg først og fremmest vil forsøge at læse situationen og lytte til Maren, men fx ikke stille åbne spørgsmål, hvis Maren ikke kan håndtere dem.

Jeg vil helt grundlæggende tage udgangspunkt i anerkendende kommunikation og så vil jeg bruge guidning og spejling (med lyde bevægelser og mimik, vise hvad man skal (til efterligning)), validering (forståelse fx ved berøring og at være tilstede), Matche (med non-verbale udtryk, stemmeleje, tone og verbale udtryk) og som tidligere skrevet være åben og forsøge at læse situationen og være opmærksom på Marens kropssprog (Kalibrering).

I kommunikationen med Maren er det vigtigt, at jeg har en god relation til Maren, da kommunikation er afhængig af kontekst og relation.

På en måde kan man sige, at jeg kan skabe en god relation med Maren gennem en anerkendende og hensigtsmæssig kommunikation - men at kommunikationen også er afhængig af min relation til Maren.
Det vil fx sige at hvis jeg "bare er hende der, der kommer ind 2 min. hver dag og giver Maren hendes piller", så vil min kommunikation i en anden situation blive farvet af den opfattelse af mig som Maren har af mig som "hende der bare kommer ind 2 min. hver dag og giver piller".

Derudover skal man huske at kommunikation ikke bare er afhængig af situation/kontekst og relation
- men også af personlige/subjektive erfaringer og samfundsmæssige og kulturelle rammer.

Helt grundlæggende skal man være opmærksom på om modtageren af ens budskab også har forstået det, som man gerne ville kommunikere.

Ifølge Luhmanns indeholder kommunikation:

information

meddelelse

forståelse

Man har først kommunikeret, når "svaret" er kommet tilbage. Det betyder, at kommunikation pr. definition er tovejskommunikation.

# data[].attributes.body
Maren vender sin frustration udad og bliver vredladen over for personalet og hun er i stigende grad blevet utålmodig samt fysisk og verbalt grov over for sundhedspersonalet.

Umiddelbart ser det også ud til at hun forsøger at undgå situationer, som hun ikke mestrer; "Hun drikker og spiser stort set ikke",  hun kan dog ikke helt holde sig fra køkkenet eller fra at skulle på toilettet og de steder er det så også på forskellig vis gået galt.

Maren har hele sit voksenliv haft et stort forbrug af alkohol, (men drikker ikke mere), - en usund og uhensigtsmæssig måde at forsøge at undgå dagligdagens problemer og finde ro (?).

Maren har igennem årene haft mange forskellige kreative interesser: broderet, strikket, hæklet og lavet patchwork. Aktiviteter, der formentlig har hjulpet hende med hendes humør (gentagende depressioner), været afstressende og givet indre ro.

Pt. har Maren i løbet af de sidste dage fundet god ro ved brug af kuglepude både hjemme og på aflastningsstuen.

Det kunne se ud til at Maren har brug for hjælp til at falde til ro og har brug for redskaber / strategier hertil.  Kuglepuden har hun god effekt af, men det kunne med udgangspunkt  i tidligere interesser også være en kreativ aktivitet.

Maren forsøger at dæmpe indre uro, utryghed og frustration, ved så vidt muligt at undgå at handle og hun undviger så vidt muligt situationer hun ikke kan håndtere. Hun anvender en følelsesorienteret mestringsstrategi (Richardt Lazarus) - dog ikke altid særligt hensigtsmæssigt eller succesfyldt.

Det kunne se ud til at Marens foretrukne mestringsstrategi er at trække sig - om det så er helt konkret at undgå en problemfyldt situation eller trække sig ind i sig selv / en aktivitet for at opleve flow / ro. Når det ikke virker tilstrækkeligt, så er Maren blevet udadreagerende.

Det kan i nogle situationer være rigtigt godt og sundt at trække sig og i andre situationer være uhensigtsmæssigt og problematisk.
Fx har det at finde ro i kreative aktiviteter formentlig været godt for Maren, ligesom det at trække sig til sig selv og finde ro med kuglepuden er godt for Maren, - hvorimod det at trække sig fra omverdenen med alkohol eller trække sig fra køkkenet har været / er uhensigtsmæssigt og problematisk.

For at Maren kan klare de udfordringer, hun har fået både med indre uro og frustration og i forbindelse med almindelige dagligdags aktiviteter, har hun brug for nogle strategier /redskaber til at kunne håndtere sin situation.  Det kunne være aktiviteter til at finde ro i og redskaber til at kunne mestre fx toiletbesøg. Det kræver først og fremmest at Maren føler sig tryg ved personalet, der skal hjælpe og guide hende. Jeg ville gerne forsøge med fx piktogrammer til fx toiletbesøg.

Maren mister sandsynligvis overblikket og kan fx hverken begribe, finde mening eller håndtere toiletsituationen. Hun ved måske nok at hun skal ud på badeværelset for at tisse, men herefter holder situationen og omgivelserne måske op med at give mening for hende. Måske ved hun ikke, hvor hun skal tisse ude på badeværelset eller måske trækker hun ikke længere op efter toiletbesøg. Dette er selvfølgelig meget hypotetisk og jeg forudsætter at Maren er blevet undersøgt for UVI (stærk urinlugt, forvirret, ...).
Pointen er dog, at det gælder om at hjælpe Maren til at kunne begribe, håndtere og finde mening i de situationer, der er problematiske for hende, så hun får en oplevelse af sammenhæng og kan mestre situationen, Det kunne fx være med hjælp fra guidning af personale eller med hjælp fra piktogrammer. Først skal Maren dog kunne se meningen med den hjælp, hun tilbydes, og her vil det være en forudsætning at Maren er tryg ved personalet, at kommunikationen er hensigtsmæssig og at man på den ene side prioriterer og tager små skridt af gangen og på den anden side får fundet nogle gode situationer, der kan tjene som gode eksempler, så erfaringen derfra, den kan overføres til andre situationer. Hvis man fx kan komme til at give Maren en god oplevelse med et piktogram af en hånd, der holder en hårbørste, så vil hun have nemmere ved at bruge, - men også med at tage imod, piktogrammer til toiletbesøg. Eller hvis man har haft held med at opnå en god relation / situation med guidning i forbindelse med en kreativ aktivitet eller andet, så er det mere sandsynligt at man med succes kan få lov til at guide i en anden situation.

# data[].attributes.headline
Anerkendende kommunikation - kort fortalt

# data[].attributes.subject
Anerkendende kommunikation - kort fortalt

# data[].attributes.body
Anerkendende kommunikation er når du viser forståelse for den andens situation og lytter aktivt til den anden.  Man er ikke nødvendigvis enig men viser respekt og forståelse for den andens synsvinkel.

Man fokuserer på ressourcer og løsninger, tager udgangspunkt i situationen og ser fremad. Man tager udgangspunkt i en problemnedtrappende  tilgang og undlader at gøre problemer personlige.

# data[].attributes.body
5 veje til god kommunikation

# data[].attributes.body
Relationer
1.     Forklar hvad der indgår i en professionel relation og kom med eks på forskellige typer af relationer. Hvordan vil I som SSA arbejde med at skabe en relation til Maren?

Kommunikation

2.     Hvilke former for målrettet kommunikation vil I anvende til at etablere en professionel relation i mødet med Maren. Udvælg kommunikationsmodeller og forklar hvordan I vil kommunikere med Maren?

Mestring

3.     Hvilke mestring strategi anvender Maren? Hvordan kan I anvende jeres viden om mestringsstrategier og motivationsfaktorer til at understøtte Marens mestring i hverdagen?

Sundhedspædagogisk teori og metode / Hiim og Hippes model

4.     Forklar hvordan I som SSA vil anvende viden om sundhedspædagogisk teori og metode til at tilrettelægge aktiviteter, der understøtter Marens hverdag giv et eksempel med Hiim og Hippes model?

Eksempler fra praksis
5.     Prøv at give eksempler fra praksis, hvor I har set forskellige fagpersoner anvende nogle af de elementer der indgår i ovenstående?

# data[].attributes.body
CASE - MAREN

Lindely Plejecenter:

I arbejder som social- og sundhedsassistentelever på Lindely Plejecenter i Farløse Kommune, hvor der er plads til 70 beboere. Centret har 10 akutte aflastningspladser, der er organiseret i en selvstændig enhed der er bemandet med personale hele døgnet. Personalet i aflastningsenheden består primært af social- og sundhedsassistenter og enkelte sygeplejersker.

Akutpladserne er et tilbud til borgere i kommunen, der har brug for tæt observation og pleje. På de akutte aflastningspladser kan man tilbyde borgeren omsorg og sygepleje, uden borgeren behøver at være indlagt; f.eks. gør man på aflastningspladserne brug af iv-væske og antibiotika, inhalationsterapi, og de mest almindelige blodprøver m.v.

De akutte pladser har tæt tværfagligt samarbejde med såvel praktiserende læger som sygeplejersker, ligesom man også er begyndt at gøre brug af forskellige telemedicinske løsninger og screeningsredskaber i det tværsektorielle samarbejde.

Lindely Plejecenter har i en forsøgsperiode brugt telemedicinske konferencer med såvel endokrinologisk som lungemedicinsk speciale. Man har med succes forsøgt at undgå de ofte langvarige og for den svage borger meget krævende transporter til konsultationer på sygehuset ved hjælp af disse telemedicinske løsninger.

Alle ophold på aflastningsenheden er tidsbegrænsede, og længden af opholdene afhænger af den enkelte borger.

Marens livshistorie:

Maren er 68 år og bor i egen bolig. Hun har været gift med Hans, som døde for to måneder siden. Maren har en handicappet datter, Pia, som altid har boet hjemme, men lige nu er indlagt på neurologisk afdeling, da hun har fået det dårligere efter Hans’ død.

Maren har aldrig været fuldtids-udearbejdende pga. hendes mands job som lastbilchauffør. Da Marens datter Pia var barn, var Maren hjemmegående, men hun blev ansat som afløser ved sygdom i køkkenet på det lokale plejecenter, da Pia var 14 år. Maren er nu på pension. Efter hun gik på efterløn, har hun i perioder været besøgsven på plejecentret.

Maren har igennem årene haft mange forskellige kreative interesser: broderet, strikket, hæklet og lavet patchwork. Maren har aldrig interesseret sig for fysisk aktivitet.

Maren har hele sit voksenliv haft et stort forbrug af alkohol. De seneste år har hun drukket et par genstande, allerede inden hun stod op. Hans var den, der sørgede for at forsyne Maren med alkohol, men efter mandens død drikker Maren ikke alkohol, medmindre hun bliver budt noget ved familiefester o.l. Hun viser ingen tegn på abstinenser længere.

Maren har i perioder gennem hele sit voksenliv lidt af depressioner. Hun har været indlagt og behandlet på psykiatrisk afdeling ad flere omgange. Hun er gentagne gange blevet behandlet med antidepressiv medicin samt elektrochokterapi, ECT, i de meget mørke perioder under indlæggelse. Maren har nu store problemer med både korttids- og langtidshukommelsen. Hun spørger ofte om det samme igen og igen. Det sidste års tid er symptomerne på depressioner stilnet af, men Maren er i stigende grad blevet utålmodig samt fysisk og verbalt grov over for sundhedspersonalet, der kommer i hjemmet. Maren får hjælp til medicindosering hver 14. dag. Hun får hjælp og støtte dagligt til medicin indtagelse og personlig hygiejne, ligesom hun også støttes i ADL og struktur i hverdagen. Såvel social- og sundhedsassistenter som social- og sundhedshjælperne, der kommer i hjemmet, har gennem længere tid observeret, at Maren ofte gør tingene i forkert rækkefølge, har problemer med planlægningen og virker forvirret. Hun viser symptomer på apraksi, f.eks. vender hun hårbørsten forkert.

Mandag, onsdag og fredag kommer Maren i dagcentret på Lindely Plejecenter. Tilbuddet i dagcentret er målrettet borgere med demens eller demenslignende symptomer.

Marens nuværende situation:

Efter Hans’ død for 2 mdr. siden har Maren været tiltagende forvirret og vredladen over for personalet. Hun drikker og spiser stort set ikke, og i går da social- og sundhedshjælperen kom, opdagede han, at komfuret var tændt, og kaffekanden stod i køleskabet. Situationen er uholdbar, hvorfor Maren er kommet på de akutte aflastningspladser mhp. afklaring af de hjemlige forhold. Maren er vasket af nattevagten, og hun har selv taget tøj på. Nattevagten angiver, at Maren gennem natten har været urolig, sengeflygtig og vredladen. Aftenvagten har i går bemærket, at der på badeværelset lugtede kraftigt af urin. Maren har i løbet af de sidste dage fundet god ro ved brug af kuglepude både hjemme og på aflastningsstuen.

# data[].attributes.body
Jeg håber på at kunne lave en kreativ aktivitet med Maren. Jeg har i første omgang taget udgangspunkt i KOSMO og har sat mig ind i Marens livshistorie og interesser, hendes nuværende situation og de observationer der er gjort omkring Maren. Jeg har forberedt mig til en samtale med Maren og har en samtale med Maren om forslag til aktiviteter. Jeg vil forsøge at motivere Maren ved at bygge på min viden om hendes tidligere interesse for kreative aktiviteter og vise engagement i forhold til fx at kunne slappe af og finde ro med en kreativ aktivitet.  Jeg vil selvfølgelig følge op på om Maren har glæde af aktiviteten og evaluere.

Formålet med aktiviteten er at hjælpe Maren i gang med en kreativ aktivitet som hun kan finde ro i, men også at introducere Maren for piktogrammer. Jeg vælger at introducere Maren for piktogrammer under aktiviteten, da jeg tror at det ellers er for abstrakt og uoverskueligt for hende og at det vil være nemmere for hende hvis der er tale om en enkelt "opskrift" på en konkret ting, end et helt system af opskrifter. Derudover vil aktiviteten også give mig en ide om Marens kapacitet i forhold til at genkende og læse billeder.

# data[].attributes.body
KOSMO står for:

K endskab til borgerens livshistorie.

O bservation af borgerens dagligdag og livsstil.

S amtale med borgeren om forslag til aktiviteter.

M otivation.

O pfølgning på, om borgeren har glæde af aktiviteten

# data[].attributes.body
•Forudsætninger: Hvilke forudsætninger har borgeren? Motivation, kognitive funktion, psykosocialt , uddannelse, alder, interesser andet?

Maren har demenslignende symptomer. Manden der døde for 2 måneder siden, var lastbilchauffør. Maren har været hjemmegående med en handikappet datter men har fra datteren var 14 været ansat som afløser ved sygdom i køkkenet på det lokale plejecenter, da hun gik på efterløn var hun i perioder besøgsven på plejecentret.
Maren har været plaget af tilbagevendende depressioner og har haft et stort alkohol forbrug. Maren har igennem årene haft mange forskellige kreative interesser: broderet, strikket, hæklet og lavet patchwork. Maren har aldrig interesseret sig for fysisk aktivitet.

•Rammer: Undervisningskompetence hos underviseren? Tidsramme, lokaler, materialer til rådighed, it?

Erfaring med kreative aktiviteter og gerne med piktogrammer. 30 - 45 min, papir, ugeblade, limstift, pap, tuscher, sakse. Udklip osv. forberedes inden besøg (så der er mulighed for at gå i gang med det samme og for at gøre aktiviteten så overskuelig og rolig som muligt for Maren). Der skal være en lamineringsmaskine til rådighed umiddelbart efter aktiviteten.

•Mål: Hvad skal borgeren vide/hvilke færdigheder skal borgeren have, når undervisningen/vejledningen er slut?
At maren finder ro og  interesse i den kreative aktivitet.
I forhold til piktogrammer skal aktiviteten give en ide om hvorvidt Maren kan genkende / læse et simpelt billede / piktogram ....og se meningen med at bruge et billede som "opskrift".

•Indhold: Hvilket indhold skal der være i undervisningen – detaljeret….!!!

Aktiviteten er planlagt efter at vække Marens interesse for billeder.  En medarbejder og Maren laver collage og medarbejderen taler med Maren om billederne (for at se hendes billedforståelse og vække hendes interesse). Medarbejderen finder dagligdagssituationer i billederne (forberedt på forhånd) og taler om dem. Medarbejderen skal inddrage situationer som Maren har svært ved og lave billeder til dem og tale med Maren om at bruge dem som "brugsanvisninger" eller "strikkeopskrift".

•Metode: Hvilken metode vil du anvende i undervisningen ? Oplæg, alene opgaver, gruppearbejde, rollespil, film, billeder, lydoptagelser….. (Obs assimilation eller akkomodativ læring)

Undervisningen skal foregå i en samtale mellem medarbejder og Maren, de skal udføre en kreativ aktivitet sammen og medarbejderen skal så vidt muligt bygge læringen op på assimilation, hvor der hentes erfaringer med kreative aktiviteter og opskrifter frem ("man kan have brug for en opskrift", "man kan bruge det som en opskrift").

•Evaluering: Har borgeren den viden og de færdigheder som målet beskriver?

Evalueringen skal indeholde hvor vidt Maren kan genkende og læse billeder / piktogrammer, om hun giver udtryk for at kunne se meningen med at bruge dem og hvad der evt. skal til for at implementere dem i hendes dagligdag.  Den skal også indeholde evt. udfordringer - modstand, praktiske udfordringer og lign. og hvad der kan arbejdes videre med.
Derudover skal evalueringen også indeholde en beskrivelse af Marens udbytte af den kreative aktivitet for sig selv. Det vil sige om hun kan håndtere aktiviteten, hvad der evt. vil skulle rettes for at hun kan finde ro / flow i den og om i hvilken grad hun kunne finde ro i aktiviteten og om hvor vidt hun gav udtryk for at finde glæde ved den.

# data[].attributes.body
Professionelle relationer adskiller sig fra andre relationer ved at: være begrænsede i tid og sted, at relationens indhold har fokus på borgerens situation og behov og at den er uafhængig af om man kan lide borgeren. Relationen har et fastlagt indhold og den ikke er gensidig.

I den professionelle relation er man Professionel og man kan være Personlig, men man bør aldrig være Privat.
Det vil sige at det kan være helt okay at være personlig;" Det kender jeg godt", " jeg kan også godt lide at slappe af med kreative sysler", men ikke privat; dele private oplysninger og øse ud af egne problemer eller overføre / inddrage private meninger  og holdninger.

Relationen til en borger er professionel, hvorimod relationen til ens nærmeste er privat / ikke-professionel.

Relationer kan opdeles i typer ud fra et magtperspektiv:
I relationen til en borger er den professionelle, den der har den faglige viden og borgeren har brug for den professionelles hjælp. Derfor er der en  risiko for, at borgeren oplever relationen som asymmetrisk. Forsøg i størst muligt omfang at sikre, at borgeren ikke oplever relationen som asymmetrisk.

Relationen til fx kollegaer kan være Symmetrisk (ligestillet)

Den Komplementære / gensidigt anerkendende relation
bygger på anerkendelse af forskelligheder og viljen og evnen til at se hinanden som selvstændige og ligeværdige individer.

For at skabe en god relation til Maren vil jeg; tage udgangspunkt i hendes livshistorie og interesser og evt. forsøge at finde et fælles tredje. Jeg vil i min kommunikation være professionel - men også personlig.

Jeg ved at Maren har haft mange forskellige kreative interesser; broderet, strikket, hæklet og lavet patchwork, og jeg vil være nysgerrig på hvad Maren kan og har lyst til i dag.
Det er langt fra sikkert at Maren stadig kan huske hvordan man fx strikker, men det kunne være, at hun kunne være interesseret i fx at lave collage eller lign. sammen med en medarbejder.

Jeg vil være interesseret i at finde ud af hvordan Maren har det med billeder. Hvis jeg kunne få Maren med til en aktivitet som collage, tegne, farvelægge eller lign. ville jeg blive klogere på hvordan hun har det med at "læse billeder" en ting der, hvis hun kan, evt. kunne bruges til struktur (fx et piktogram med en hårbørste i en hånd), men det kræver at jeg får opbygget en god relation til Maren.

Først og fremmest vil jeg være nysgerrig og aktivt lyttende, stille spørgsmål men formulere mig kort og præcist.

Maren har brug for meget hjælp til struktur og det kunne være hende en hjælp med nogle daglige fastlagte aktiviteter. Selvom Maren ikke har været glad for fysisk aktivitet, så kan det alligevel godt være, at hun gerne vil ud en tur ud fx en gang om dagen. Jeg tror, at det er vigtigt, at aktiviteter, der evt, bliver sat i gang, er faste aktiviteter og gerne noget, der gøres hver dag.

Den gode relation skaber man gennem tid og samtale, en hensigtsmæssig og anerkendende kommunikation samt ved at være professionel og sætte borgeren i centrum.

Det vil være vigtigt for mig at der bliver sat tid af til at opbygge relationen; til at tage sig lidt ekstra tid til at hjælpe og observere Maren, så hun bliver tryg ved mig, og til samtale og aktiviteter (fx kreative eller gå en tur) med Maren. Min opgave er at få en god relation til Maren, så jeg bedre kan hjælpe hende og give hende en mere tryg hverdag.

# data[].attributes.body
Aktiviteten skulle gerne være første skridt til at give Maren nogle redskaber og handlekompetencer, der går hende i stand til at mestre sin situation. Det vil både være i forhold til at finde ro (i noget man godt kan forestille sig må være en meget kaotisk oplevelse) og i forhold til hjælp / guidning med piktogrammer til at forstå og overskue dagligdagens situationer som fx toiletbesøg eller hvordan man bruger en hårbørste. Det at acceptere at man har brug for hjælp - brug for en opskrift, om det så er fra piktogrammer eller fra personale, kan være svært; her hjælper en god relation til borgeren og viden om borgeren, så man kan trække på borgerens egne erfaringer (fx ved at henvise til "(strikke)opskrifter" og en forståelse af at det er svært samtidig med at man beroliger borgeren, ved at være anerkende og støttende. Man må ikke gøre problemet større for borgeren, men tvært imod forsøge sig med et "alle kan få brug for hjælp", "indimellem har man brug for en opskrift". osv. Det er vigtigt at borgeren ikke føler, at det er dem (og kun mig alene), der er noget galt med.

# data[].attributes.body
Mestring er den måde, man klarer nye situationer.
Ens mestringsevne er afhængig af mange ting; fx netværk og selvbillede.
Når man kan håndtere en situation, man kan begribe den og sætte den ind i en sammenhæng (se meningen) opstår der i følge Antonowsky en Oplevelses Af Sammenhæng (OAS)

Hvad er god mestring?

Et menneske, der har god mestringsevne, er et menneske, som: Har resurser og evner til at kunne klare uventede situationer. | → | Dvs. at de kan håndtere det.

Forstår sin situation og ved, hvordan han eller hun skal gribe situationen an, for at komme godt gennem den. | → | Dvs. at de kan begribe det.

Kan se betydningen af det, der sker, og sætte det ind i en sammenhæng. | → | Dvs. at de kan se meningen med det.

# data[].attributes.body
Du skal have viden om:

Sundhedsproblemer og konsekvenser

Årsager til sundhedsproblemer

Metoder til at motivere og involvere borgeren i ændringer af sundhedsadfærd
Fx KOSMO-modellen, vejledning og guidning.

Alternative måder at leve på

Handlekompetence:

Det er vigtigt at være godt informeret om, hvilke muligheder og tilbud der er i den kommune, hvor man arbejder.

Borgeren skal også være motiveret for at deltage og være med i processen og føle ejerskab.

Borgerens selvtillid og selvværd har betydning for motivationen. Erfaring fra tidligere succes med et ændringsforløb, kan bruges til at give tro på, at det kan lykkes igen.

Gennem viden, inddragelse og deltagelse samt motivation udvikles borgerens handlekompetencer.

# data[].attributes.body
Målet var at hjælpe med adspredelse, aktivitet og støtte borgeren i at noget har værdi i sig selv, helt uden at det skal "bruges til noget".