# data[].attributes.body
Durant molts i molts anys, les coses van anar empitjorant, generant una bomba que, en qualsevol moment, explotaria. Les raons principals eren:

Mala gestió reial: El rei havia invertit en la guerra d'independència americana, però va perdre totes les riqueses. D'altra banda, el cost de la vida a la cort era molt elevat, els banquets i luxes de la noblesa eren caríssims.

Fam: L'hivern del 1789 va ser un dels més freds del segle i la producció agrària va caure en picat. Dels 29 milions d'habitants de França, 22 milions eren camperols que van patir l'efecte de la inflació i van patir les conseqüències d'aquesta, és a dir, van començar a morir de fam. Una sola barra de pa, costava el sou de tota la setmana, ningú podia permetre-so, així que morien de fam.

Diferències socials: L'Antic Règim, que separava la població en tres estaments (noblesa, clergat i poble), deixava als no privilegiats sense drets. Mentre els no privilegiats (95% de la població) morien de fam, els privilegiats continuaven amb els seus superluxes.

# data[].attributes.attachment_caption
Quadre dels Estats Generals pintat per Auguste Couder.

# data[].attributes.body
Després de tenir un hivern tan fred, les ideologies que es presentaven amb l'antecedent de la guerra americana i la il·lustració i la idea del rei de què els nobles paguessin impostos; el rei va convocar uns Estats Generals: una assemblea amb els tres estats (clergat, noblesa i poble), que no es convoquen a França des de feia cent setanta-cinc anys.

En aquesta assemblea es permetien presentar els anomenats ''Quaderns de queixes'', que pretenien que qualsevol pogués presentar les seves idees de canvis a millora o queixes al rei. En aquell moment es van presentar més de 50.000 quaderns i la majoria demanaven el mateix: que els nobles també paguessin impostos i una reforma en la forma de votació. Aquesta última queixa venia de què, en aquell moment, era un vot per estat i ho volien canviar a un vot per persona, ja que el tercer estat, inclús sent el 95% de la població, sempre perdien davant del primer estat i segon estat.

# data[].attributes.attachment_caption
Quadre del ''Jurament del joc de la pilota'', pintat per Henri Paul Perrault.

# data[].attributes.body
Després que els dies avancessin, però les negociacions no i veient la manca d'interès a negociar del rei, el tercer estat va decidir reunir-se en una gran sala per actuar sols. En aquest moment es crea l'Assemblea nacional i prometen que no es mouran d'allà fins que no tinguin una nova constitució, això s'anomena el jurament del joc de pilota. Això va ser el primer desafiament: el polític.

# data[].attributes.attachment_caption
Quadre sobre la ''Toma de la Bastilla'', pintat per Henri Paul Perrault.

# data[].attributes.body
El rei destitueix el ministre Jacques Necker, el ministre de finances i un dels pocs que havia intentat fer alguna cosa per ajudar el poble. Això enfurisma els carrers i la gent decideix sortir al carrer i agafar les armes, però els hi falta la pólvora, així que assalten La Bastilla, una presó en mig de París que, a part de ser un magatzem, és un símbol de repressió política. Tallen el cap als soldats i els exhibeixen com trofeus. Aquest és un desafiament violent, que marcarà una dinàmica violenta en tota la revolució.

# data[].attributes.attachment_caption
Declaració dels drets de l'home i el ciutadà.

# data[].attributes.body
Obliguen al rei a acceptar la Declaració dels drets de l'home i el ciutadà, una constitució de drets bàsics que conté els principis de la il·lustració. Per primer cop, el rei té límits, el que fa que deixi de ser un rei absolutista i comenci la monarquia constitucional.

# data[].attributes.body
És fa una nova contitució que inclou, entre d'altres:

-Sobirania constitucional

-Divisió de poders

-Sufragi censatari

L'assemblea es fa legislativa, ja que comença a elaborar moltes lleis revolucionaries, com la llibertat de pensament, de premsa i religiosa, es crea educació bàsica gratuïta i s'estableixen ajudes a nens orfes i discapacitats entre altres coses. El rei manté el dret a vet, però els privilegiats ja quasi no tenen drets.

# data[].attributes.attachment_caption
''Retorn a París de Lluis XVI'' pintet per Daniel Vrydag.

# data[].attributes.body
Els reis conspiren juntament amb la resta de monarquies europees i intenten fugir, ajudant-se dels reis veïns, però són atrapats a Versalles, molt a prop de la frontera. El poble, organitzat pels rebels, membres de les seccions parisenques i els anomenats Sans-culottes, ataca Versalles i tanquen als reis al palau de Tulleries, al centre de París, per a tenir-los controlats. Finalment, es posa fi a la monarquia de Lluis XVI.

# data[].attributes.attachment_caption
"Toma de les Tulleríes" el 10 de agost de 1792, per Jean Duplessis-Bertaux 

# data[].attributes.body
Durant setembre els revolucionaris es proposen acabar amb tots els seus contraris, que estan a presó. Malgrat aquesta intenció original, acaben matant entre 1.100 i 1.400 presos sense relació amb els reis o la revolució. Incloent la princesa de Lamballe, la qual, el seu cap va ser exhibit per la finestra de la torre de la presó.

La convenció es reuneix per declarar derrocada la monarquia, i proclamar la republica, la qual és dirigida pels Girondins. Canvien el nom de l'Assemblea per "Convenció nacional" i amplien el sufragi a universal masculí.

# data[].attributes.attachment_caption
Execució de Lluis XVI, el 21 de gener de 1793

# data[].attributes.body
Executen públicament a Lluís XVI amb tots els honors després de ser jutjat i condemnat per la Convenció Nacional. A causa d'això, diversos països europeus revifen la guerra contra França, mentre, internament, els antics privilegiats i gent que creu que la revolució ha anat massa lluny, comencen revoltes contrarevolucionàries.

Els Jacobins, revolucionaris radicals liderats per Robespierre, prenen el control i anul·len les lleis de llibertat que s'havien estat defensant durant la revolució. Creen la llei Marcial, la qual dicta que qualsevol persona sospitosa de traïció pot ser executada amb un judici ràpid, comença l'època del Terror.

Finalment, guillotinen a Maria Antonieta, l’esposa del rei, amb la diferència de què va ser tractada com una altra executada qualsevol només pel fet de ser estrangera.

# data[].attributes.body
Robespierre és derrocat pels revolucionaris, que donen un cop d'estat durant juliol, intenta suïcidar-se per a no ser guillotinat, però falla i acaba mort a la guillotina d'igual manera. Anomenen al nou govern Directori i s'inicia la republica conservadora. Aquest és un període moderat on s'anul·len les lleis Jacobines, es permet el retorn dels auxiliats i es fa una nova constitució més moderada entre altres coses. Però tenien un problema: no té el suport ni de la noblesa, que vol recuperar els seus privilegis, ni dels radicals, que volen canvis més profunds.

# data[].attributes.attachment_caption
Napoleó creuant els alps 1811 per Jacques-Louis David

# data[].attributes.body
Davant de tot el desgavell dels últims anys, prenen la decisió de facilitar a Napoleó Bonaparte, un militar amb prestigi per la guerra contra Europa, un cop d'estat just quan tornava d'una campanya a Egipte. Amb això, es converteix en el Primer Cònsol, el líder més important de França i finalitza, en opinió d'alguns, la Revolució Francesa.