# data[].attributes.headline
Lyt til det korte interview i artiklen og svar på spørgsmålene

# data[].attributes.subject
Lyt til det korte interview i artiklen og svar på spørgsmålene

# data[].attributes.body
1. Hvad er hans pointe?

Han tror, det lidt er blevet en kultur, at man tager sin telefon frem og viser den

2. Hvad er hans løsning?

Han tror, at vi skal til at vågne lidt op.

3. Hvilke løsninger kan du komme på for at løse problemet?

Vi må tage dette problem alvorligt og ikke vende det blinde øje til

# data[].attributes.headline
Hvad er din holdning til mobiltelefoner i skolen?

# data[].attributes.subject
Hvad er din holdning til mobiltelefoner i skolen?

# data[].attributes.body
Jeg synes, vi skal forbyde brugen af mobiltelefoner i timerne. Det er også meget godt, hvis lærerne tager mobiltelefonerne væk i timerne. I dag er vi meget afhængige af mobiltelefoner, især de unge. De kan ikke undvære deres mobiltelefoner i mere end 45 minutter af en time. De skal tage 100 billeder hver, som ikke giver nogen mening. Vi er nødt til at tænke mere over det, for det er et stort problem. Vi bruger mobiltelefoner på vej til skole, i bussen, i bilen, på caféen, i skolen, under måltiderne osv. Vi står op, og det første, vi tager op, er en mobiltelefon. Vi går i seng, og det sidste, vi holder i hånden, er en mobiltelefon. Mobiltelefoner er overalt.

Jeg er ikke imod teknologi, men jeg går ind for at bruge den med omtanke.

# data[].attributes.body
1. Hvad hedder spillet?

Spillet hedder "Sluk og snak"

2. Giv eksempel på et spørgsmål

“Hvornår synes du, man kan kalde sig kærester?“

3. Hvor mange kategorier er der i spillet?

Spilet har fem kategorier

4. Hvorfor lavede han et snakke-spil?

Han lavede et snakke-spil, fordi han oplever generelt de unges behov for at socialisere og være mindre til stede.

Han føler, at det er vigtigt for ham at bruge tid væk fra sin telefon, og han har flere venner, der har indset, at telefoner har en negativ indvirkning på dem. Derfor hjælper dette spil at starte en samtale med at man bruger spørgsmålet, som så skal fortsætte naturligt

5. Hvad gjorde det ved ham, at vennerne ikke lyttede?

Han følte ikke, der er noget nærvær, når han fortælte nogen historie.

6. Synes du, han har fundet på en god idé? Begrund dit svar.

Jeg synes, det er en god idé, fordi unge mennesker ofte er generte, når de skal kommunikere med en ny gruppe mennesker. De ved, hvordan man kommunikerer på sociale netværk, hvor de ikke kan se dit ansigt og dine følelser, men de ved ikke, hvordan man kommunikerer i det virkelige liv. På den måde hjælper spillet folk med at lære hinanden bedre at kende, finde ud af, hvad folk tænker om forskellige livssituationer og bare have det sjovt offline.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
16-årige Mika Grue Sytmen var godt i gang med en historie, da han undrede sig over, at ingen af hans venner grinede eller reagerede.

Da han kiggede nærmere på sine venner, opdagede han, at de alle sad med deres mobiltelefoner i hånden.

- Så var jeg sådan: "Gud, det gider jeg ikke". Så jeg går væk. Jeg gider ikke forklare det igen. Jeg føler ikke, der er noget nærvær, når jeg fortæller den her historie, fortæller han i 'Go' morgen Danmark'.

I første omgang konfronterede Mika Grue Sytmen ikke sine venner.

Han gik over til en anden gruppe, men oplevelsen satte nogle tanker i gang om, hvordan mobiltelefonerne påvirker ham og vennernes samtaler.

Synes du, det er pinligt at kysse offentligt?
Spørgsmål fra 'Sluk og snak'

Mika Grue Sytmen oplever, at det er blevet sværere at starte en samtale for unge i dag, og derfor har han lavet et spil, der skal hjælpe samtalen i gang.

For det er tid til at vågne op, når det kommer til mobiltelefoner, mener Mika Grue Sytmen.
16-årig vil have unge til at tale med hinanden ansigt til ansigt
'Sluk og snak'

De første otte år af sin skoletid gik Mika Grue Sytmen på en Rudolf Steiner-skole, hvor eleverne ikke måtte bruge telefoner.

Han har derfor virkelig mærket forskellen på nærværet blandt eleverne.

- Vi fandt på flere ting, fordi vi ikke tog telefonen frem og sagde: "Se den her video", fortæller han.

Efter sommerferien skal Mika Grue Sytmen starte på efterskole, hvor eleverne ikke må bruge deres mobiltelefoner den første tid.

Hvornår synes du, man kan kalde sig kærester?
Spørgsmål fra 'Sluk og snak'

Og her håber han, at hans nye spil 'Sluk og snak' kan bruges.

Spillet har fem kategorier, hvor man stiller hinanden spørgsmål om alt fra kærlighed og sex til mere overfladiske ting som negle, fortæller han.

- Der er 108 spørgsmål i alt, og halvdelen er til, hvis man ikke kender hinanden, og man ikke tør stille dybe spørgsmål til at starte med, så kan man tage sådan nogle som: "Hvilken slags musik lytter du til?", forklarer Mika Grue Sytmen.

Meningen er, at man bruger spørgsmålet til at starte en samtale, som så skal fortsætte naturligt, lyder det.

"Vi skal vågne op"

Mika Grue Sytmen oplever generelt, at unge er blevet dårligere til at tale sammen og være nærværende.

Selv kan han mærke, at det er vigtigt for ham at have tid væk fra telefonen, og han har også flere venner, der er blevet opmærksomme på, at deres telefoner påvirker dem negativt.

- Jeg tror bare, at vi skal til at vågne lidt op. Jeg har også mange af mine venner, som er ved at vågne op, som siger: "Hold kæft, vi bruger den her telefon alt for meget, så vi lægger den nu", lyder det.

Taler du om sex med dine forældre?
Spørgsmål fra 'Sluk og snak'

Og det bekræfter et nyt studie fra Syddansk Universitet.

De børn og unge, som deltog, fik en bedre mental sundhed efter 14 dage uden smartphones og tablets sammenlignet med kontrolgruppen.

Til Politiken, der mandag bragte historien om Mika Grue Sytmens spil, siger Anders Grøntved, der er professor ved Institut for Idræt og Biomekanik på SDU:

- En mulig forklaring er, at mindre skærmbrug giver børn og unge mere tid til ansigt til ansigt-interaktioner med familiemedlemmer og venner, hvilket er kendt for at være vigtigt for mental trivsel.

Skal turde spørge og svare ærligt

I 'Sluk og snak' er en af de fem kategorier 'selvværd', og det er vigtigt for Mika Grue Sytmen, at hans og hans venner får snakket mere om, hvordan de egentlig har det.

Han oplever, at presset fra de sociale medier og perfektheds-kulturen, gør, at mange ikke tør åbne op om, hvordan de har det.

Hvem i din familie kan du blive mest flov over?
Spørgsmål fra 'Sluk og snak'

- Man skal spørge sine venner en gang i mellem: "Går det godt? Har vi det godt?". Og så skal man turde sige det. Mange siger: "Ja, det går fint", selvom det ikke er rigtigt.

Og hvis man synes, det er svært, kan man bruge spørgsmålene fra spillet, lyder det.

- Jeg håber, at det kan hjælpe, hvis man ikke er så god til at starte de her samtaler, så kan man sige: "Jeg har faktisk det her spørgsmål".
Se hele interviewet med Mika Grue Sytmen fra 'Go' morgen Danmark' på TV 2 Play

# data[].attributes.attachment_link.title
Da 16-årig begyndte at fortælle, opdagede han, at ingen af vennerne lyttede

# data[].attributes.attachment_link.description
Mika Grue Sytmen oplever, at unge er blevet dårligere til at tale sammen og være nærværende.

# data[].attributes.headline
Hvad er din holdning til mobiltelefoner i vennegruppen?

# data[].attributes.subject
Hvad er din holdning til mobiltelefoner i vennegruppen?

# data[].attributes.body
Jeg synes, det er forkert at venner sidder med deres mobiltelefoner, mens man taler med dem. Først og fremmest er det bare uhøfligt og uopdragent. Vi bør alle have nogle moralske principper og værdier. Jeg mener, at det at opføre sig på en sådan måde viser uinteresse, ligegyldighed og apati over for samtalepartneren.

For den anden synes jeg, det er en af grundene til, at mange mennesker føler sig ensomme, selv om de har mange venner. De har ofte ingen at tale med, dele deres problemer med og bare tale om noget uvigtigt.

Alt i alt vi skal passe på vores venskabet og vores venner.

# data[].attributes.headline
Citat: "Mobilen har magten!" Er det sandt? Hvorfor/hvorfor ikke?

# data[].attributes.subject
Citat: "Mobilen har magten!" Er det sandt? Hvorfor/hvorfor ikke?

# data[].attributes.body
Ja, "Mobilen har magten!" kan være sandt, fordi vi bruger mobilen til mange ting hver dag, som at sende beskeder, finde information og købe ting. Den styrer meget af vores liv. Men det er os, der bestemmer, hvordan vi bruger den, så på den måde har vi også magt.

# data[].attributes.headline
Lyt til de første 30 min. af denne podcast og skriv 4 ting, du vil kunne huske og 4 idéer til mobilfri læringsrum

# data[].attributes.subject
Lyt til de første 30 min. af denne podcast og skriv 4 ting, du vil kunne huske og 4 idéer til mobilfri læringsrum

# data[].attributes.body
1. Offline-træning: Læg telefonen i tasken eller jakken, væk fra kroppen.

2. Gå til et lille hus: færre korte pauser, flere lange pauser.

3. Telefonboks

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Anette Prehn har praktiseret mobilfri læringsrum i mere end 10 år. Hun præsenterer her de gode argumenter for mobilfri læringsrum (inkl. møderum) og giver dig konkrete idéer til, hvordan det kan italesættes og rammesættes.

Desuden får du nye perspektiver på omsorgsrums betydning, og hvor vigtig oplevelsen af forbundethed og betydning er for mennesker. Med andre ord: Hvordan understøttes læring i læringsrum? Og omsorg i omsorgsrum?

Episoden rejser ind og ud af undervisningshverdagen, mødehverdagen, vores fester, børns liv i daginstitutioner og samspillet på et plejehjem.

Du introduceres for begrebet "optline" som er en problematisk "zombie-zone" i skærmenes tidsalder. Både offline og online er givende zoner i vore dages menneskeliv - men optline (med konstant tændt mobil eller smartwatch) underminerer menneskers forbundethed, nærvær, indrestyrede valg og fokuseringsevne.

Anette Prehn introducerer i episoden begrebet "sunde abstinenser". Og hun slår fast, at mobilfrihed for alle på udvalgte, relevante tidspunkter grundlæggende knytter an til værdier som demokrati, retfærdighed og ligeværd.

Udover episoden her er du velkommen til at besøge: www.hjernesmart.dk/mobilfri for kronikker, klummer og interview af/med Anette Prehn om emnet. Her finder du også mobilfri plakater, som du kan dele, downloade, printe og bruge ganske gratis.

Du kan desuden have glæde af at stifte bekendtskab med bøger som Hjernesmarte børn, Hjernesmart pædagogik, Hjernesmart ledelse, Hjernevenner og Afledte effekter for at forstå betydningen af, at vi rammesætter skærmbrug og forstår at styrke de relevante "stier i hjernen".

Citat fra episoden:
"Jeg har selv praktiseret offline læringsrum siden 2014. Dengang var det lidt til den anderledes side ... men nu har jeg jo aldrig været decideret bange for at stikke ud eller være hende den mærkelige; "the odd one out", kalder man det på engelsk. Jeg har været selvstændig i snart 20 år. Jeg har ledet rigtig mange undervisningsrum, og jeg ved, hvad der skal til, for at det rent faktisk bliver et spor, der sætter sig fast, at det rent faktisk bliver undervisning og samspil af en kvalitet og på et niveau, der gør indtryk. Altså noget, der er af mere blivende karakter, noget der bliver "et før" og "et efter". Det kræver nogle helt bestemte forudsætninger, og jeg ville ALDRIG uddelegere de forudsætninger til, hvad folk tilfældigvis i rummet lige synes de skal eller ikke skal på sociale medier, eller hvad de skal svare på sms osv. Så det har været rammesat alle de her år fra min side, at læringsrummet er mobilfrit."

Du vil måske også finde podcastens episode 5 "Nærvær trumfer skærm" samt episode 6 "Er mobilfri et korstog mod børn og unge?" interessant. Læs mere og find mobilfri plakater til download her: www.hjernesmart.dk/mobilfri

Anette Prehn er sociolog, forfatter til mere end 20 bogtitler og foredragsholder.
Læs mere på www.hjernesmart.dk
God lytte- og læringslyst!

# data[].attributes.attachment_link.description
Anette Prehn har praktiseret mobilfri læringsrum i mere end 10 år. Hun præsenterer her de gode argumenter for mobilfri læringsrum (inkl. møderum) og giver dig konkrete idéer til, hvordan det kan italesættes og rammesættes. Desuden får du nye perspektiver på omsorgsrums betydning, og hvor vigtig oplevelsen af forbundethed og betydning er for mennesker.