# data[].attributes.headline
Ep. 6. Siste trender innenfor IKT og utdanning

# data[].attributes.subject
Ep. 6. Siste trender innenfor IKT og utdanning

# data[].attributes.body
Stein har vært på Nasjonal konferanse om bruk av IKT i utdanning og læring (NKUL) i Trondheim! Hva rørte seg i bartebyen? Hva er de siste trender? Snakket de om KI? Foreldrebekymringer om skjermbruk? Personvern/GDPR?
Hør og finn ut!

Linker: nkul.no

3. Ting: Utfordringer i skolen. Hvilke valg har du som lærer når du skal velge brukbar digital hjelpemidler hardware og programmer? Digital dannelse og kompetanser hos elever.

4. Ting: KI.
5. Ting: Elevtilnærmingen. Mikropopcorn. Lærerutdanninger.
6. Ting: Personvern/GDPR. Mer bevissthet rundt det om alt som er digitalt. Universell utforming. Nedsatt funksjonsevner.
7. Ting: Foreldrebekymringer om skjermbruk.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
IKT-konferansen for lærere

NKUL (Nasjonal konferanse om bruk av IKT i utdanning og læring) er Norges største møteplass for den som har interesse for bruk av IKT i undervisning. Målgruppe for konferansen er lærere, skoleledere, lærerutdannere og deltakere fra utdanningssektoren for øvrig. Konferansen er årlig, og finner sted i Realfagbygget på NTNU i Trondheim. NKUL har et omfattende program over tre dager, mange parallelle sesjonsrekker, inspirerende plenumsforedrag og en stor utstilling.

# data[].attributes.attachment_link.title
NKUL | Norsk konferanse om bruk av IKT i utdanning og læring

# data[].attributes.attachment_link.description
NKUL (Nasjonal konferanse om bruk av IKT i utdanning og læring) er Norges største møteplass for den som har interesse for bruk av IKT i undervisning. Målgruppe for konferansen er lærere, skoleledere, lærerutdannere og deltakere fra utdanningssektoren for øvrig. Konferansen er årlig, og finner sted i Realfagbygget på NTNU i Trondheim.

# data[].attributes.headline
Valg og bruk av digitale læremidler i undervisningen - platformiseringen

# data[].attributes.subject
Valg og bruk av digitale læremidler i undervisningen - platformiseringen

# data[].attributes.body
Digitale situasjonen i dagens skole
- Lite tilstrekkelig kompetanse
- Strategi for digitaliseringsarbeidet
- Store forskjeller på digital kompetanse hos de enkelte lærerne
- Planleggingsverktøy på trappene, for planlegging av utnyttelsen av digitale læremidler.
- GDPR og universell utforming holder som regel ikke, for lite kompetanse på den enkelte skolen.
-

Valg av læremidler:
- Anskaffes
- ytreder for felles støttetjeneste
Valg i profesjonsfellesskapet
- Planleggingsverktøy
- Veileder for vurdering av kvalitet i læremidler

Samlet oversikt over beskrivelser av digitale læremidler

Feide brukere kan lage fag grupper i feide, for å kunne dele ut prøver o.l. samt innhente besvarelser fra disse gruppene.

Foreldre barn funksjon i Feide
Foreldres tilgang til digitale læremidler

# data[].attributes.headline
AI: Inga Strümke. Boka: Maskiner som tenker. Om kunstig intelligens. 

# data[].attributes.subject
AI: Inga Strümke. Boka: Maskiner som tenker. Om kunstig intelligens. 

# data[].attributes.body
Kunstig intelligens' er en samlebetegnelse for maskinlæring. AI er bare en haug med tall. Parameter justering, er maskinlæring. Dette er det AI gjør, altså prøver å prøver til den finner det som er mest mulig rett i forhold til de parameterne som du legger inn.
AI har funnet løsninger på problemer som mennesket ikke har klart å løse på mange hundre år.
Se på protein oppbygging.
Viktig at mennesket kan sette sammen(Arkitektur) sine modeller på riktig måte, for å få det man ønsker å få ut av denne AI greia.

Vi er nødt til å tilpasse oss bruken AI, å ikke bruke energi på å prøve å stenge det ute. Blir på samme vis som om man skal forsøke å nekte å benytte BankID når det kom.

# data[].attributes.body
Micropoppcorn didaktikk
Didaktikk følg innstruks, gjett hvor lenge den skal være der,
tildelt minutter, 8 minutter, må som regel stoppe før.
Noe er svidd mens noe er ikke poppet, majoriteten er perfekte

Her må altså endres på tilnærmingsmetode.
Half popper - han som nesten forsto det, men rakk ikke å skape kunnskapen
Early popper, hva gjør man med de. De som forsto det med en gang.

Fint måte å tenke på didaktikk og elevlæring, men hva har det å si for IKT i undervisnsingen?

Siste setning i opplæringsloven

Alle elerver er ulike, og hva som er elevens beste....

Dybde læring
Format
Tid

Elevvennlig undervisning

Naturlig differensiering

Deltakende undervisning

# data[].attributes.body
Diskusjonen rundt mobiltelefon og gdpr har vi tatt opp allerede i 2002 - 2003, altså over 20 år siden.
Benytter vi de samme diskusjonene på et høyere nivå.

Aksjonsforskning

Metodisk refleksjon rundt egen praksis

Reprodusere suksesser (og dele dem)

Forstå årsak for mangel på suksess(og unngå dem)

Kompetanseheving

Forskningslitteratur
Respekt
Identitet

Profesjonelt grep - Ta deg tid til å sove litt på sofaen.

He who knows, does . he who understands, teaches. Lee Schulman

Lærere må våge å være løsningen selv. Bakgrunnskunnskap om det tema som det undervises i, bør være over det som den enkelte elev har behov for å forstå.

Skoleutvikling

Tålmodighet

Læring

Undervisning

Kontekst

Tilit

Bærekraftig

Praksisfellesskap

Felles prosjekt

Gjensidig engasjement

Delt repertoar

# data[].attributes.body
Foreldrebekymringer for skjermbruk hos barn har vært i fokus, i stede for å legge fokus på læring og kunnskapsformidling

# data[].attributes.body
Introduksjon av statssekretær Sindre Lysø

Vi skal jobbe for en bedre digital hverdag for barn i barnehage og skole.
Vi skal gjøre nye grep for å verne om personvern. Nasjonal tjeneste katalog for tilgjengelige læremidler som er trygge i en digital verden
120 mill til innkjøp av nye bøker i forhold til den digitale hverdagen i skolen
evne til kildekritikk skal prioriteres
lære om å ta kritiske valg i forhold til kildekritikk o.l.
Lik og gratis tilgang til læremidler
Skjermene gjør barna bedre rustet til å møte den digitale verden vi lever i.

# data[].attributes.headline
DP som utgangspunkt for Profesjonsfaglig digital kompetanse

# data[].attributes.subject
DP som utgangspunkt for Profesjonsfaglig digital kompetanse

# data[].attributes.body
Desentralisert digitalkompetanseutvikling
Pedagogisk praksis sim felles interesse

Digital praksis som et utgangspunkt, ikke kurs eller seminarer på timevis, der ingen har praktisk relatert aktivitet

Vassbotn skole
Ipad 1.-7. trinn
Brukte crome book tidligere
'420 elever
Alle mulige mottak av dette, gfra de som fikk brekninger til de som stuper ut i det og trykker på alle knapper for å finne ut hva de gjør.
Starter med Motstand, som i alle andre endringer som skjer i skolen
Få deltok aktivt i gjennomførings prosessen og planleggingsfasen

Digitaliseringsprosjket

# data[].attributes.body
Eksplain basic på Ipad med markeringsverktøy
Bruk av video i språkfag, og andre teoretiske fag, der de kan benytte screenshare bilder for å kunne forklare.

# data[].attributes.body
Chromebook og google education
Asker kommune benytter denne løsningen
1200 lærere 12000 elever fordelt på 40 skoler
Felles komp.utvikling
egen nettside undervise digitalt
læringsløyper

begrunne hvorfor du skal benytte de forskjellige programmene, pluss historier.

20 - 40% av dagens oppgaver kan gjøres av teknologi
KI kan frigjøre inntil 13 timer i uken for en lærer

I google clasroom kan man legge inn videoer som man også kan legge inn spørsmål som dukker opp underveis. Beta versjon foreløpig.

# data[].attributes.headline
Ep.1 Digitalisering og den norske skolen – nødvendig onde eller gyllen mulighet?

# data[].attributes.subject
Ep.1 Digitalisering og den norske skolen – nødvendig onde eller gyllen mulighet?

# data[].attributes.body
Hvem er vi?
Hvorfor har vi laget denne podcast?

Hvem er vi digitale lærere?
Vi kjører i gang og presenter oss selv, vår bakgrunn og erfaringer. Og ikke minst, hvorfor vi har laget denne podkasten.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hva er digitale ferdigheter?

Digitale ferdigheter vil si å innhente og behandle informasjon, være kreativ og skapende med digitale ressurser, og å kommunisere og samhandle med andre i digitale omgivelser. Det innebærer å kunne bruke digitale ressurser hensiktsmessig og forsvarlig for å løse praktiske oppgaver. Digitale ferdigheter innebærer også å utvikle digital dømmekraft ved å tilegne seg kunnskap og gode strategier for nettbruk.

Digitale ferdigheter er en viktig forutsetning for videre læring og for aktiv deltakelse i et arbeidsliv og et samfunn i stadig endring. Den digitale utviklingen har endret mange av premissene for lesing, skriving, regning og muntlige uttrykksformer. Derfor er digitale ferdigheter en naturlig del av grunnlaget for læringsarbeid både i og på tvers av faglige emner. Dette gir muligheter for nye og endrede læringsprosesser og arbeidsmetoder, men stiller også økte krav til dømmekraft.

Ferdighetsområder i digitale ferdigheter

Bruke og forstå innebærer å kunne bruke og navigere på digitale ressurser i og utenfor nettverk og ivareta informasjons- og datasikkerhet. Digitale ressurser kan bl. a. være digitalt utstyr, programvare og digitale måleinstrumenter. Videre innebærer det å følge digitale formkrav for å understreke og formidle budskap ved bruk av effekter, bilder, lyd, illustrasjoner, tabeller, overskrifter og punkter.

Finne og behandle innebærer å tilegne seg, behandle, tolke og vurdere informasjon fra digitale kilder, utøve kildekritikk og bruke kildehenvisning. Informasjon fra digitale kilder kan være informasjon fra tekst, lyd, bilde, video, symboler, interaktive elementer eller rådata fra registreringer og observasjoner.

Produsere og bearbeide innebærer å være kreativ og skapende med bruk av digitale ressurser. Dette innebærer å lage digitale produkter ved hjelp av digitale ressurser, enten ved nyskaping eller videreutvikling og gjenbruk.

Kommunisere og samhandle innebærer å kunne bruke digitale ressurser for kommunikasjon og samhandling. Digital samhandling innebærer bruk av digitale ressurser til planlegging, organisering og gjennomføring av læringsarbeid sammen med andre, for eksempel gjennom samskriving og deling.

Utøve digital dømmekraft innebærer å følge regler for personvern og vise hensyn til andre på nett. Det handler om å bruke strategier for å unngå uønskede hendelser og å vise evne til etisk refleksjon og vurdering av egen rolle på nett og i sosiale medier.

Hvordan utvikles digitale ferdigheter?

Digitale ferdigheter utvikles gjennom å bruke digitale ressurser. Det innebærer å benytte digitale ressurser til å tilegne seg faglig kunnskap og til å uttrykke egen kompetanse. I dette ligger det også en økende grad av selvstendighet og dømmekraft i valg og bruk av digitale ressurser.

Digitale ferdigheter som grunnleggende ferdighet - nivåbeskrivelser
Last ned nivåbeskrivelsene som liggende matriser

# data[].attributes.attachment_link.title
2.1 Digitale ferdigheter som grunnleggende ferdighet

# data[].attributes.attachment_link.description
Digitale ferdigheter vil si å innhente og behandle informasjon, være kreativ og skapende med digitale ressurser, og å kommunisere og samhandle med andre i digitale omgivelser. Det innebærer å kunne bruke digitale ressurser hensiktsmessig og forsvarlig for å løse praktiske oppgaver. Digitale ferdigheter innebærer også å utvikle digital dømmekraft ved å tilegne seg kunnskap og gode strategier for nettbruk.

# data[].attributes.body
Presentasjon av verter

# data[].attributes.body
Digitale flater har vært en del av skolegangen for de siste 15 år. Vi på videregående nå møte kullene som har hatt hele sin skolegang med mer eller mindre 1 til 1 undervisning, eller med skjerm tilstede. Det undervises i programmering fra barnehagetrinn, pad/tablet og skjerm er nå helintegrert i opplæringen.

I tillegg er digitale ferdigheter integrert i lærerplanverket.  som en grunnleggende ferdighet.

Lærerkompetanse, er vi god nok på de her, valg av plattformer (ledere?), opplæring og evaluering
(En ting er å gi opplæring av lærere og personalet, noe annet er å få de til å forstå. I fare for å ta alle under en kam, så kan det til tider være problematisk for å få en forståelse for nødvendigheten av de forskjellige programvarene og dokumentasjons verktøyene som benyttes. En annen sak er hvor mottakelig den enkelte er. Noen kan se nytten av dette, mens andre syns det kan være et PÆS å få kunnskap om de forskjellige programmer og hjelpemidler som finnes tilgjengelig for brukerne.)

Den er her. Kommet for å bli. Embrace or jobbe mot?

Teknologi og digitale verktøy skal aldri erstatte lærerens rolle eller tradisjonelle læremidler.
I tillegg til, ikke istedenfor

Hvor ligger mulighetene?
Muligheter for bildetaking, lyd og video opptak for dokumentasjon og vurdering

1. Eksempler på programmer o.l. som kan være greie å benytte.

Skrive programmer

Skriverammer

Retteverktøy

Forslag til setningsoppbygging

CD-Ord

1. Søkeverktøy/ Kunnskapsinnhenting

Søkemotorer

Google

Bing

Edge søk

o.l.

1. Regneverktøy

Kalkulator(Kanskje det første tekniske hjelpemidlet vårt)

Geogebra

Programmeringsverktøy

O.L.

Tiden fra DOS programering med floppy disker etc er forbi, men vi har tross alt tatt skrittene fremover, så hvorfor sette på bremsene nå. Vi kommer til å fortsette å lete etter flere mulige hjelpemiddler som kan bistå oss mennesker å gjøre hverdagen letter og mer effektive. Så om du hopper av toget her, ja da kan det bli vanskelig å komme ombord igjen. Å det kan være masser av ønskelige opplevelser som vil gå deg hus forbi. ;-)

Dette podcast til inspirasjon, tips og råd, drøfte aktuelle utfordringer og problemstillinger som møte oss i skoleverket når det gjelder digitale verktøy. Målet er å finne ut, sammen, hvordan kan digitale verktøy hjelp oss til å bli bedre pedagoger, og at elevene kan få et bedre læringsutbytte av tiden de har på skolen.

(Også for å bli bedre kjent med podcast som dokumentasjons form...!)

# data[].attributes.body
Hva er digitalisering i skolen og hva betyr det for lærere, elever, og foresatte?
Hva er de fordeler og ulemper med digitale verktøy i den norske skolen?
Hva sier forskningen om elevlæring med digitale hjelpemidler?

Hva mener vi med digitale verktøy?
Programvarer og hardware som har et pedagogisk hensikt
Ikke så mye på skolens administrative systemer

Hvorfor digitale verktøy i skolen?
Digitale fordeler:
1. økt elev engasjement
Det er der de er!
mulighet for simuleringer, videoer og undervisnings spill.
Enklere for elever å bære på, få tilgang til, søk på
Gjør fagene lit mer interessant, særlige de med sterk lærerstyrt tradisjoner, som realfagene

2. Lettere for lærere å tilpasse læringen
minske arbeidsmengde for lærere
mulighet for samarbeidslæring

Ulemper
Spilleavhengig elever?
Uendelig informasjon tilgang, lærer må veilede, kildekritikk behov
Lesing og skriveferdigheter,
Distraksjoner,
Lære/husk mer med håndskrift eller lesing av bøker
Foreldre kunnskap og veiledning

# data[].attributes.headline
Skal skolebarn sitte bak skjermen for enhver pris?

# data[].attributes.subject
Skal skolebarn sitte bak skjermen for enhver pris?

# data[].attributes.body
Utdanningspolitisk talsperson i AP Elise Waagen

spør 'Skal skolebarn sitte bak skjermen for enhver pris?'

Økende motstand fra foreldre om økt skjermbruk i skolen
...

14. mai 2023 kl. 15:14

Demonstrer for mindre skjermbruk i skolen

I dag møtte flere personer utenfor Stortinget for å demonstrere mot mindre skjermbruk i barneskolen.

KrF og MDG var også til stede.

Initiativtaker Siri Sjøgren Selmer sier til NRK:

– Vi føler at barn sitter store deler av dagen på iPad og PC uten at det er godt belegg for læringsutbytte. Vi ønsker opplæringen skal være forskingsbasert og barna skal få lære mer om digitalkompetanse.

Facebook gruppen opprop for mindre skjermbruk på barneskolen har over seksten tusen medlemmer.

# data[].attributes.attachment_link.title
Skal skolebarn sitte bak skjermen for enhver pris?

# data[].attributes.attachment_link.description
iTromsø honorerer ikke materiale som sendes inn uoppfordret, med mindre det er inngått særskilt avtale om dette. Vi sender imidlertid Flax-lodd til alle som sender inn tips og bilder, så lenge navn og adresse er oppgitt.

# data[].attributes.body
Mars, Aftenposten:
Sveriges skoleminister setter på bremsen: Mener digitaliseringen har gått for langt

Skoleministeren vil koble på hjerneforskere og barneleger for å få vite mer om konsekvensene av all skjermbruken. Papirbøkene skal tilbake i den svenske skolen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
UDDEVALLA (Aftenposten): Papirbøkene skal tilbake i den svenske skolen. Skoleministeren vil koble på hjerneforskere og barneleger for å få vite mer om konsekvensene av all skjermbruken.

Lærer Maria Lång holder frem en rød plastboks da hun åpner døren til klasserommet.

Snart er den full av mobiltelefoner. Forbindelsen til den uunnværlige dingsen er likevel ikke helt brutt. Noen beholder airpoden i øret når historietimen dras i gang.

Les hele saken med abonnement

Allerede abonnent? Logg inn

# data[].attributes.attachment_link.title
Sveriges skoleminister setter på bremsen: Mener digitaliseringen har gått for langt

# data[].attributes.attachment_link.description
UDDEVALLA (Aftenposten): Papirbøkene skal tilbake i den svenske skolen. Skoleministeren vil koble på hjerneforskere og barneleger for å få vite mer om konsekvensene av all skjermbruken. Lærer Maria Lång holder frem en rød plastboks da hun åpner døren til klasserommet. Snart er den full av mobiltelefoner.

# data[].attributes.body
i April
Regjeringen vil sette ned et utvalg som skal se på konsekvenser av skjermbruk blant barn og unge.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Regjeringen lanserer denne uken en ny digitaliseringsstrategi. I den forbindelse skal kunnskapsminister Tonje Brenna (Ap) sette ned et utvalg som skal se nærmere på hvilke følger skjermbruk egentlig har for barn og unge.

- Vi vet jo at det å vokse opp i dag, sammenlignet med for 10-15 år siden, er annerledes, særlig på grunn av den teknologiske utviklingen. Men hva har det å si for barns evne til å konsentrere seg, for søvnkvalitet, for trivsel, for psykisk helse, for læring? Det er noe av det vi har lyst til å finne mer ut av, sier kunnskapsministeren til NRK.

Lærere i Oslo skal snart kunne styre hvordan elevene bruker nettbrett på skolen. Et nytt verktøy som kan styre nettbrettet til elevene blir testet ut på tre skoler. Systemet skal gi både lærere og foreldre økt kontroll.

Verktøyet skal gi lærerne mulighet til å styre elevenes tilganger på ulike digitale enheter, og gjøre begrensninger slik at det blir mindre forstyrrelser.

(©NTB)

# data[].attributes.attachment_link.title
Tonje Brenna vil opprette skjermbruk-utvalg

# data[].attributes.attachment_link.description
Regjeringen lanserer denne uken en ny digitaliseringsstrategi. I den forbindelse skal kunnskapsminister Tonje Brenna (Ap) sette ned et utvalg som skal se nærmere på hvilke følger skjermbruk egentlig har for barn og unge. - Vi vet jo at det å vokse opp i dag, sammenlignet med for 10-15 år siden, er annerledes, særlig på grunn av den teknologiske utviklingen.

# data[].attributes.body
'Forskning viser samlet sett at bruk av digitale enheter og læremidler har en moderat positiv effekt på elevenes læring, og at denne effekten øker med alderen.21 Vi mangler imidlertid kunnskap om effekten på de enkelte trinn, i enkeltfag og på elevenes læring i begynner-opplæringen' Fra Kunnskapsdepartment Digital Kompetanse Strategi for Skole 2023

Forskning på elev erfaring av digitalisering: Mangel på veldefinerte lærings aktiviteter for elever,
manglende lærer opplæring?

Digital undervisning med spill hjelper annenspråk elever https://www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/S0360131519302209

Nederlandsk studie: 'children’s learning outcomes were significantly better in the traditional learning condition, in comparison to the digital learning condition' http://arno.uvt.nl/show.cgi?fid=141012

Viser til Nordre Follo prosjektet Vassbonn skole. Her kan vi nok finne mer på nett, men mulig vi kan vise til PP fra NKUL 2023 fra beskrevet skole.

Mange eksempler på bedre og verre. Som lærere vet vi ofte fort hva som fungerer og hva som ikke fungerer!

# data[].attributes.headline
Har skjerm skylda for fallende leseferdigheter blant 10 åringer?

# data[].attributes.subject
Har skjerm skylda for fallende leseferdigheter blant 10 åringer?

# data[].attributes.body
Gammal sur lektor:
PIRLS 2021 rappport
Norske 10-åringer leser dårligere enn for fem år siden,
Mens 13% av lærerne i 2016 sa at elevene hadde hver sin digitale enhet, sa 87% det samme i 2021

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Norske 10-åringer leser dårligere enn for fem år siden, eller for å være nøyaktig, dårligere i 2021 enn i 2016.

Nedgangen er størst i Norge. Oppgangen vi hadde etter PISA-sjokket er spist opp, og vel så det. Og mens 10% var på laveste mestringsnivå i 2016, gjelder det nå 19%. Hva vil det si? Jo, som det står i oppsummeringa til Udir: De vil ha problemer med å lese en alderstilpasset tekst fra begynnelse til slutt og forstå innholdet.

Norske 10-åringer skorer også lavere på leseglede. Og ikke nok med det. De skorer lavest på leseglede av alle elevene i de 65 landene som er med. For ordens skyld: leseglede handler om fritidslesing, og noe en spør om fordi det tidligere er funnet sammenheng mellom fritidslesing og lesekompetanse i skolesammenheng.

Hva er det med Norge?

Jeg har trålet rapporten fra forskerne som har gått gjennom resultatene fra PIRLS. Mer dyptgående analyser kommer i 2024, og jeg regner med at de vil gå nærmere inn i noen av de mulige sammenhengene som en kan lese seg til nå. Jeg håper at de blant annet går inn her:

1. Norge skiller seg ut med lavere vekt på skolefaglige prestasjoner.

Også i nordisk sammenheng skiller vi oss ut her. Samtidig sier forskerne at det er systematisk samvariasjon mellom høy vektlegging av skolefaglige prestasjoner og elevenes leseprestasjoner. Dette gjelder både i Norge og internasjonalt. Betyr det at testen er tilrettelagt for land med skolebroilerkultur eller noe i den dur? Neppe. Jeg har sett hvilke tekster elevene skal lese. De kan du også ta en titt på i kapittel 2 av rapporten.

2. Undersøkelsen foregikk under pandemien.

Vi blir bedt om å lese resultatene med forsiktighet på grunn av pandemien. Samtidig kan det være greit å vite at Norge også skiller seg ut i pandemisammenheng ved at norske foresatte i mindre grad enn dem internasjonalt oppgir at deres barn ble negativt påvirket faglig av pandemien.

Det er ikke rart at pandemien blir foreslått som en mulig årsak, for den har jo hatt en skjellsettende påvirkning på både samfunn og enkeltmennesker. Likevel: Hvis pandemien er årsaken, hvorfor gikk det da mer ned her enn andre steder? Eller kan noe annet som har skjedd i perioden forklare nedgangen i leseresultater?

3. Siden sist er også én-til-én-klasserommet kommet til barneskolen.

Mens 13% av lærerne i 2016 sa at elevene hadde hver sin digitale enhet, sa 87% det samme i 2021. Halvparten av rektorene sier nå at dette har elevene hatt siden første klasse, mens resten sier at det har de fra andre eller tredje klasse. Her er vi ved kjernen av fortvilelsen i den foreldreaksjonen som for et par dager kulminerte med demo foran Stortinget. Og à propos foreldre:

4. Færre leser på fritida, og: det gjelder også foreldre.

Det er en sammenheng mellom høye resultater og lesing på fritida. Samtidig er det stadig færre elever som sier sånt som at de leser "for moro skyld". På til sammen åtte spørsmål som lodder såkalt leseglede, skorer de norske elevene lavest av alle deltakerlandene. Betyr dette at det er for lite leseglede i skolen? Nei. Spørsmålene er for eksempel om de blir glade for å få ei bok i gave, ikke om de synes det er gøy å lese i naturfag eller norsk.

Nedgangen her gjelder også de foresatte, altså de som helst skal funke som lesende forbilder.

Det er nå flere foresatte som sier at de slett ikke liker å lese. I tillegg sier færre foresatte i Norge enn landsgjennomsnittet at ungene deres hadde gode begynnende lese- og skriveferdigheter da de begynte på skolen. Like få voksne sier at de jobber med språk i heimen, for eksempel gjennom ordleker.

Det er vanlig å skylde på skolen når elever har dårlige holdninger og lesevaner, men kanskje vi nå snart skal kunne si at dette er en trend, og at vi må ut av skolen for å finne årsaker til manglende glede?

Den manglende kompetansen angår derimot skolen, og jeg tror at skolen snart må få lov til å jobbe litt systematisk her. Stikkord: lese mer langt og mindre fragmentert, lese både digitalt og på papir og kanskje bli så gærne at vi tør å si at det er viktig med kvalitet.

Det kan være flere faktorer. Det er for eksempel flere elever som rapporterer mobbing nå enn i 2016. Som vanlig har foreldres utdanningsnivå og hvor mange bøker de oppgir å ha hjemme en faktor. Det er ikke noe nytt.

Er det noe positivt her? Jo, de norske elene skorer høyere enn gjennomsnittet. Land som Tyrkia, Brasil og Usbekistan ligger under. Kanskje er det også positivt for oss at nesten alle land ser synkende resultater eller står noenlunde på stedet, og at vi sånn sett ikke er helt aleine, selv om nedgangen altså er mest markant her.

Av de 38 landene som både var med i 2016 og 2021, var det bare tre land der elevene hadde signifikant bedre resultater. Det var Oman, Egypt og Singapore. De to første har fortsatt resultater langt under gjennomsnittet og har derfor kanskje langt større potensiale for forbedring enn vi har.

Og Singapore, ja, Singapore ligger helt på toppen av lista. Singapore er det nye Finland, selv om finske elever fortsatt skorer best i Norden, så vi kan sikkert fortsette å se på dem også.

Om ikke annet så for å finne ut hva de kommer til å iverksette av tiltak for å bøte på det som også har gått nedover hos dem.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hvorfor ramler lesekompetansen mer i Norge enn i andre land?

# data[].attributes.attachment_link.description
Norske 10-åringer leser dårligere enn for fem år siden, eller for å være nøyaktig, dårligere i 2021 enn i 2016. Nedgangen er størst i Norge. Oppgangen vi hadde etter PISA-sjokket er spist opp, og vel så det. Og mens 10% var på laveste mestringsnivå i 2016, gjelder det nå 19%.

# data[].attributes.body
To akademikere i Univeristet i Stavanger:
'Det finnes enormt med forskning på digitale læremidler, .. MEN  ikke all denne forskningen av høy kvalitet, og mange studier sier lite eller ingenting om læringsutbytte, uansett fagområde, men fokuserer på hva elever og lærere selv foretrekker, opplever, synes og mener om digitale teknologier.'
Derfor etterlyses det bedre uavhengig forskning om læringsutbytte fra digitale læremidler.

# data[].attributes.attachment_link.title
Det trengs uavhengig forskning til å avgjøre læringsutbytte av digitale læremidler

# data[].attributes.attachment_link.description
Debatt: Aller helst ser vi at slike retningslinjer utvikles i en tett dialog med forskere fra ulike disipliner, pedagoger, utviklere og aktører fra forlagsbransjen.

# data[].attributes.body
60 sider!
Digitalisering - naturlig samfunnsutvikling - naturlig skoleutviklingen.

Den er her, enten vi vil det eller ikke

'ny teknologi utfordrer sentrale deler av hvordan vi driver utdanning i Norge'

Vi som lærere må også ta valg, utvikle vår egen digital vurderings kompetanse i hvilke verktøy vi anvender, hvorfor, og når, på samme måten som vi utvikler elevens digitale kompetanser

Alle valg skal ha elevens læring som mål

Tydelig på at elevene skal fortsatt lære skriving og lesing med pen og papir like mye som med skjerm og tastatur.

Fokus på personvern, viktig når det gjelder barn og ungdom

Digitale skole praksis 'krever profesjonsfaglig digital kompetanse hos ledere og lærere'... Øke lærerkompetanse i lærerutdanningen og videreutdanningstilbud

Læremidler anskaffelse, personvern....

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Til hovedinnhold
Aktiver Javascript i din nettleser for en bedre opplevelse på regjeringen.no

Plan/strategi | | Kunnskapsdepartementet

Regjeringen vil med denne strategien bidra til tydeligere støtte til kommunene og fylkeskommunene i møte med nye teknologier, digitale verktøy i opplæringen og det økende presset på barn og unges personvern. Strategien er skrevet sammen med KS.

Les dokumentet

2023-2030

# data[].attributes.attachment_link.title
Strategi for digital kompetanse og infrastruktur i barnehage og skole

# data[].attributes.attachment_link.description
Til hovedinnhold Aktiver Javascript i din nettleser for en bedre opplevelse på regjeringen.no Plan/strategi | | Kunnskapsdepartementet Regjeringen vil med denne strategien bidra til tydeligere støtte til kommunene og fylkeskommunene i møte med nye teknologier, digitale verktøy i opplæringen og det økende presset på barn og unges personvern.

# data[].attributes.body
Apper skolerelatert på min mobil: Authenticator: Visma Attach, Visma Min Skole, Visma In School, Skooler Parents, ItsLearning,OneDrive Outlook,GTravel,Padlet,Kahoot,Teams,Transponder SMS

# data[].attributes.body
Now, we don't make policy here, gentlemen. Elected officials, civilians, do that. We are the instruments of that policy.

# data[].attributes.body
Diskusjonen rundt mobiltelefon og gdpr har vi tatt opp allerede i 2002 - 2003, altså over 20 år siden.
Benytter vi de samme diskusjonene på et høyere nivå.

Aksjonsforskning

Metodisk refleksjon rundt egen praksis

Reprodusere suksesser (og dele dem)

Forstå årsak for mangel på suksess(og unngå dem)

Kompetanseheving

Forskningslitteratur
Respekt
Identitet

Profesjonelt grep - Ta deg tid til å sove litt på sofaen.

He who knows, does . he who understands, teaches. Lee Schulman

Lærere må våge å være løsningen selv. Bakgrunnskunnskap om det tema som det undervises i, bør være over det som den enkelte elev har behov for å forstå.

Skoleutvikling

Tålmodighet

Læring

Undervisning

Kontekst

Tilit

Bærekraftig

Praksisfellesskap

Felles prosjekt

Gjensidig engasjement

Delt repertoar

Micropoppcorn didaktikk
Didaktikk følg innstruks, gjett hvor lenge den skal være der,
tildelt minutter, 8 minutter, må som regel stoppe før.
Noe er svidd mens noe er ikke poppet, majoriteten er perfekte

Her må altså endres på tilnærmingsmetode.
Half popper - han som nesten forsto det, men rakk ikke å skape kunnskapen
Early popper, hva gjør man med de. De som forsto det med en gang.

Siste setning i opplæringsloven

Alle elerver er ulike, og hva som er elevens beste....

Dybde læring
Format
Tid

Elevvennlig undervisning

Naturlig differensiering

Deltakende undervisning

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tips til spillet

Spill i fullskjermmodus.

Spillet er et kodekammer (escape room). Det vil si at du må løse noen oppgaver og finne et kodeord for å komme deg videre i spillet.

Det kan gjemme seg informasjon mange steder i rommet. Legg merke til når musepekeren går fra å være ei åpen hånd (🤚) til å peke(👆). Da kan du klikke.

Du kan velge å ha på lyd. Den slår du på nede i venstre hjørne (🔊).

Det kan være lurt å åpne videoer i fullskjemmodus også. Videoene lukkes igjen ved at du klikker på knappen nede til høyre.

Opprett basisgrupper og fordel de fire temaene teknologi, hjernen, det sosiale og pengene på medlemmene i gruppa. Dere skal nå bli eksperter på hvert deres tema.

Individuelt arbeid

Jobb individuelt. Fordyp deg i de oppgitte kildene og svar på spørsmålene under ditt tema. Bruk cirka 20 minutter.

Teknologien

Finn svar på spørsmålene

Hvorfor får vi opp ulik informasjon når vi søker på det samme?

Hvordan skaper algoritmer og kunstig intelligens ekkokamre?

Bruk kildene
Artikkel: Algoritmer Artikkel: Kunstig intelligens Artikkel: Stordata og algoritmer Skolerom: Algoritmene bestemmer hva du leser
Sentrale begreper

Hjernen

Finn svar på spørsmålene:

Hvorfor er det vanskelig å legge fra seg mobiltelefonen?

Når du overstyrer belønningssystemet i hjernen, kaller vi det selvregulering. List opp eksempler på selvregulering ved bruk av sosiale medier og dataspill.

Bruk kildene

NRK: Den tredelte hjernen (tilgjengelig til 27. januar 2025)
forskning.no: Flere forsøker digital detox for å være til stede i øyeblikket forskning.no: Likerklikk på sosiale medier får oss til å poste mer. Vi lærer akkurat som dyr som får en godbit, ifølge ny studie
Psykisk helse: Hekta på oppmerksomhe t

Sentrale begreper

Det sosiale

Finn svar på spørsmålene:

Hvorfor kan vi få positive følelser etter selvpresentasjon i sosiale medier og dataspill?

I hvilke sammenhenger kan vi få negative følelser?

List opp eksempler.

Bruk kildene
Artikkel: Selvpresentasjon og identitet forskning.no: Slik gir du slipp på frykten for å gå glipp av noe forskning.no: Likerklikk på sosiale medier får oss til å poste mer. Vi lærer akkurat som dyr som får en godbit, ifølge ny studie
Sentrale begreper

Pengene

Finn svar på spørsmålene

Hvorfor får vi opp reklame for produkter i etterkant av kjøp på nett?

Hvordan kan vi tjene penger på personopplysninger?

Bruk kildene
Artikkel: Reklame og algoritmer Artikkel: Markedsføring til barn og unge i sosiale medier Medietilsynet: Hvor mye deler du? Personvern på nett Klar tale: Vet du hva barna bruker penger på i dataspill?
Sentrale begreper

Ekspertgrupper

Sett dere sammen i ekspertgrupper. De som har fordypet seg i samme tema, jobber sammen. Bruk cirka 10 minutter.

a) Del det dere har funnet ut. Bruk gjerne hjelpespørsmålene:

b) Forbered dere også på hvordan temaet skal presenteres for basisgruppa.

Deling og diskusjon

Sett dere tilbake i basisgruppene og presenter for hverandre det dere har funnet ut. Hver ekspert får 3-4 minutter til å presentere.

Velg og diskuter casene

Nedenfor finner dere fem karikerte elevtyper. Velg to av dem. Diskuter:

1. Hvordan kan de ulike perspektivene teknologien, hjernen, det sosiale og pengene brukes til å belyse den situasjonen personene er kommet i? Ta en runde rundt bordet.

2. Hva er grunnen til at de har kommet i denne situasjonen?

3. Hva kan de gjøre for å løse problemet sitt?

4. Kan andre gjøre noe for å hjelpe?

Deg

Du er glad i apper og duppeditter og har ingen skrupler med å registrere deg på ulike nettsteder eller i apper for å få gratis tilgang eller et eller annet tilbud.

Problemet nå er at appene og innboksene dine plinger hele tiden, og du blir overøst av reklame og flere "gode tilbud". Du har dessuten fått en "digital hale" som du gjerne vil bli kvitt.

Oppsummer i plenum:

Hvilke caser var mest interessante å diskutere og hvorfor?

Hva var de beste løsningene dere kom fram til?

Var noen av perspektivene viktigere enn andre?

Kjenner du andre som bør endre noe i den digitale hverdagen sin?

Hvordan vil du gi dem råd?

Kjenner du deg selv igjen i noen av casene?

Trenger du å endre noe i din egen digitale hverdag?

Hva kan du gjøre?

Gratulerer! Du har nå lyktes med !

Denne læringsressursen er utviklet i samarbeid med Medietilsynet.

Kilder

Buckingham, D. (2007). Digital Media Literacies: rethinking media education in the age of the Internet i Research in Comparative and International Education, Volume 2, Number 1. London: Sage. https://journals.sagepub.com/doi/pdf/10.2304/rcie.2007.2.1.43

Datatilsynet. (2015). Det store datakappløpet. https://www.datatilsynet.no/globalassets/global/dokumenter-pdfer-skjema-ol/rettigheter-og-plikter/rapporter/kommersialisering-norsk-endelig.pdf

Dralega, C.A., Mainsah, H., Dahle, M. S. & Repstad, H. (2023). Dataspill og barns kritiske mediekompetanse. Medietilsynet/Rådet for Anvendt Medieforskning (RAM) Rapport. NLA Mediehøgskolen Gimlekollen og OsloMet.

Ingulfsen, L. og Gilje, Ø. (2014). Mediekompetanserapporten 2014. En systematisk oversikt over studier av mediekompetanse i befolkningen. Medietilsynet. https://www.medietilsynet.no/globalassets/publikasjoner/2015/mediekompetanserapporten_2014.pdf

Medietilsynet. (u.å.). Barn og medier. https://www.medietilsynet.no/fakta/rapporter/barn-og-medier/

Medietilsynet. (u.å.). Kritisk medieforståelse. https://www.medietilsynet.no/digitale-medier/kritisk-medieforstaelse/

# data[].attributes.attachment_link.title
Hekta? Et kodekammer om din digitale hverdag - Samfunnskunnskap - NDLA

# data[].attributes.attachment_link.description
Tips til spillet Spill i fullskjermmodus. Spillet er et kodekammer (escape room). Det vil si at du må løse noen oppgaver og finne et kodeord for å komme deg videre i spillet. Det kan gjemme seg informasjon mange steder i rommet. Legg merke til når musepekeren går fra å være ei åpen hånd (🤚) til å peke(👆).

# data[].attributes.body
Vi kan også se litt mer på FEIDE som nå benyttes for pålogging i de fleste systemer og i de fleste kommuner og fylkeskommuner. I FEIDE ligger det flere innstillinger som an gjøre det mulig for lærer og skole å ha kontakt med foresatte. Prøver og dokumentasjon kan på en sikker måte deles med elev o foresatte.

# data[].attributes.headline
Ep.4 Inkludering, klassemiljø og samarbeidslæring i det digitale klasserom

# data[].attributes.subject
Ep.4 Inkludering, klassemiljø og samarbeidslæring i det digitale klasserom

# data[].attributes.body
Spørsmål:
Digitale verktøy: samlende for klassemiljøet eller ei?

Kan digitale verktøy brukes til å samle klassen, inkluderer alle og bidrar til et godt klassemiljø?
Kan det digitale klasserommet bli en felles arena for samarbeidslæring?
Finnes det noen fallgruver man burde være obs på?

Introduksjon
Den stille gutten i bakerst rad som vinner Kahooten.
Den jenta uten tale som kommer med innsiktfult kommentarer på samtavla.
Den elev med sosiale angst som alltid er kjapp med rette svar på klassechatten.
Noen ganger kan digitale verktøy muliggjøre inkluderingen av de elevene som sliter å 'bli med'.
Eksempel: Talkwall - Samtavla - 'åpner opp for at læreren kan skape en sterkere klassemiljø',

# data[].attributes.body
Samarbeidslæring:
Vi vet at klassenotatblokk, virtuelle oppslagstavler mulliggjøre gruppearbeid og hverandrevurdering i digitale rom .

Felles dokumentasjon platformer for å lære fra andre sin arbeid

Bilde og video dokumentasjon kan deles mellom elevene, de kan se på det i egen regi, lære fra det, både lykket og ikke velykket, og hvorfor/hvorfor ikke

Klassens notatblokk og elevens notatblokk, kan dele linker og innhold i mellom. Læreren kan styre tilgang mellom de, dermed fasilitere samarbeidslæringen.

Bilde og video dokumentasjon av praktisk arbeid eller innleveringer blir til slutt en fin samling av klassens tid sammen, særlig på slutten av året, vurderingsmappe blir også en minnesamling, sosialt minnebank.

# data[].attributes.body
Klassechat:
Vi er ofte obliged til å bruke skolens læringsplatform osm kommunikaasjons kanal mot elevene, til og med foreldrene
Noen erfare at det ofte ikke er den mest effektive måte å nå eleven på, særlig med urgent beskjed, rom bytte, ikke glem, osv.
Fb messenger, snap, discord? I tillegg til?
Fordeler og ulemper.

Elevmedvirkning i platform valg. korona: discord

Fordeler
Kjapp, øyeblikkelig, ser når elevene har sett det
Elevene er der allerede,
Inkluderende, ufarliggjøre dialog mellom klassen, føler at de er en del av en gruppe, tilhørighet
Artige ting kan også deles

Ulemper
Blurred lines mellom skole, fritid, jobb?
Kan være mobbearena, opprettet grupper uten lærer tilsyn
Personvern, GDPR
Ikke alle elever er på disse SoMe platformene?
Udir. Elevens digital liv: skolemiljøsaker og mobbing nå kan også skjer på nett, og de behøver hjelp fra voksne. Veiledning om hva som er greit og ikke greit, og hva man kan gjøre hvis det skjer noe. Det i seg selv er en del av digital 'håndteringskompetanse' for elevene, og 'digital dømmekraft'.
Språk og grensesetting - 'regler'? Læreren må veilede