# data[].attributes.headline
Neatkarības gadi bija ziedu laiks Latvijas kultūrai

# data[].attributes.subject
Neatkarības gadi bija ziedu laiks Latvijas kultūrai

# data[].attributes.body
Latvijā atgriezās liela daļa mūziķu, gleznotāju, literātu, kas savas profesionālās vai politiskās darbības dēļ pirms tam bija spiesti dzīvot ārpus Latvijas.

# data[].attributes.headline
Piederība Rietumeiropas attīstīto valstu saimei

# data[].attributes.subject
Piederība Rietumeiropas attīstīto valstu saimei

# data[].attributes.body
Latvijas kultūras, izglītības un sociālās nodrošināšanas sistēma un iedzīvotāju pieaugošais dzīves līmenis to apliecināja.

# data[].attributes.body
Pēc 1.pasaules kara un Neatkarības kara,

rupniecibas uzņēmumi tika izvesti uz Krieviju, lauku saimniecibas izpostitas un iedzīvotāju skaits samazinājies no 2,5 lidz

1,9 miljoniem.

Latvija pakāpeniski attīstīja savu saimniecību un guva vērā ņemamus ekonomiskus

panākumus.

1922. gadā tika ieviesta valūta lats tas, ne tikai nostiprināja valsts ekonomisko patstāvibu, bet ari kļuva par valsts uzplaukuma apliecinājumu.

# data[].attributes.body
Valsts ne tikai finansiāli atbalstīja kultūru, bet arī nodibināja tās attīstībai būtiskas institūcijas: operu, konservatoriju, universitāti un Mākslas akadēmiju.

# data[].attributes.headline
Kultūras dzīve un izklaide sekoja līdzi norisēm Rietumeiropā

# data[].attributes.subject
Kultūras dzīve un izklaide sekoja līdzi norisēm Rietumeiropā

# data[].attributes.body
To veicināja transporta sakari ar tādām Eiropas kultūras pilsētām kā Bērlīna, Parīze un vīne.

Nozīmīga izklaide bija kino.

Parādījās arī džeza mūzika un tai raksturīgas dejas.

# data[].attributes.body
Viens no veiksmīgākajiem uzņēmumiem bija tekstilfabrika „Rigas Audums", kas uzsāka ražotņu atvēršanu arī ārzemēs. Valsts Elektrochniskā fabrikā (VEF) ražoja un eksportēja telefonus, radioaparātus un fotoaparātus. VEF izgatavoja arī latviešu aviokonstruktora Kārļa Irbīša projektētās lidmašīnas un tobrīd pasaulē mazāko fotoaparātu Minox, ko izgudroja vācbaltiešu inženieris Valters Caps. Lai nodrošinātu pieaugošo pieprasījumu pēc elektrības, uzcēla Ķeguma hidroelektrostaciju.