# data[].attributes.body
700-talets

Karl Martell (Hammaren) som storman och bygger upp ett klassiskt överhöghetsvälde.

Pippin "den lille" kröns till kung.

800-talet

Pippins son Karl den Store kröns till kejsare år 800, den 25:e december av påven

Landsbyggdsimperium.

Karl den Store dör 814

Ludvig den fromme blir kung. Efter hans död delas riket upp i:

Västfrankiska riket (Frankrike)

Mellanfrankiska riket (Belgien, Nederländerna, Italien, m.m.)

Östfrankiska riket (Tyskland)

Maktmedel

Kyrkan som administrativ grund.

Personliga band och plundring

Romerskt inflytande i armé och byråkrati

Regerande i "Guds nåde".

# data[].attributes.headline
 15.000 f.Kr. Början på den neolitiska revolutionen

# data[].attributes.subject
 15.000 f.Kr. Början på den neolitiska revolutionen

# data[].attributes.body
Man börjar tämja vilda getter och får.

# data[].attributes.body
Innan Rom grundades var området bebott av olika italiska folkgrupper, bl.a. etrusker, latiner och sabiner.

# data[].attributes.body
Kejsare Diocletianus förföljer kristna på sent 200-tal. Konstantin I gör kristendomen till statsreligion när han blir kejsare år 324

# data[].attributes.body
407 drar romarriket ut från Britannien, detta blir början på romarrikets fall. Mindre kontroll hos statsmakten eftersom man inte kan sprida trupperna över hela Europa. Det leder delvis till religiös splittring men även romarrikets fall 476.

Skatteväsendet försvinner, kungar blir fattigare, mindre riken, den enda institution som överlever är kyrkan. Den religiösa splittringen sammanfaller med Roms splittring

# data[].attributes.body
Folk tar sig även till Romarriket för att de vill få ta del av dess kultur.

I och med att den romerska kulturen spreds så spreds även kristedomen vilken var Romerska rikets statsreligion.

# data[].attributes.body
Västroms fall leder till en allmän decentralisering i Europa. Ett stort antal lokala furstendömen bildas, där personliga kopplingar och relationer får mycket stor betydelse i saknad av starka institutioner. Individer och familjer blir väldigt viktiga, individers relation till varandra kan få väldigt stora konsekvenser.

Kyrkan får väldigt stor politisk betydelse som den enda kvarlevande institutionen, kungar använde kyrkan för att legitimera sin egen makt.

De flesta stater har nästan inget formellt skatteväsen. Makt byggdes ofta på plundringsekonomi istället för skatter.

# data[].attributes.body
Nya städer växer fram ur gamla antika städerna som tidigare har avbefolkats genom ruraliseringen.

Antik stadsstruktur: Rutnät, välplanerade, kyrkan var geografiskt i utkanten av staden, administrativt centrum, militärt, ofta ganska stora städer

Tidig medeltid (år 500-1000 e.Kr.): Kyrkan är administrativt centrum, kyrkan blir det nya forumet, marknader vid torget, i regel små städer, de flesta bodde fortfarande på landet (var jordbrukare)

# data[].attributes.body
Högmedeltid (ca 1000-1200 e.Kr.):

Städer bildas spontant utifrån karavanleder nära byar som beskyddas av godsägare.

Struktur: Städerna är dualistiska och präglas av ett maktcentrum som är geografiskt åtskilt från handelscentrumet. Städerna är små men många.

Tullar: Godsägaren tjänar pengar på tullar mot bönder, handelsmännen bosätter sig permanent, bönder har tillgång till många varor - en form av säkerhetssystem.

OBS! Undantag: Anlagda städer (ex. Lund och städer i Italien)

# data[].attributes.headline
1200-tal: expansionen lade grund till senmedeltidenskris

# data[].attributes.subject
1200-tal: expansionen lade grund till senmedeltidenskris

# data[].attributes.body
Den enorma expansionen under högmedetiden leder till konsekvenser. Dåligt jord togs i bruk vilket ledde till missväxt. Spannmålspriser ökades rejält vilket ledde till att rurala fattiga blir enormt utsatta. Vädret var dåligt 1315 och förblev så. Den enorma befolkningstillväxten ledde till att naturresurser ansträngdes.

# data[].attributes.body
Genom rationaliseringen av det romerska försvaret ersattes romerska trupper i Västrom med oika inhyrda folkgrupper, som fick landområden leasade till sig av kejsaren.

Efter en kort tid blev de mer självständiga från en centralmakt, vilket ledde till ett förfall av romersk makt och administrativa institutioner i områden, vilket till slut ledde till en stor decentraliseringsprocess i hela Västeuropa.

# data[].attributes.body
Hunnerna tog kontroll över området över Svarta havet, vilket ledde till att en del goter (som blir visigoter) flyr västerut. Visigoterna blir då flyktingar i Romarriket. Spannmålsbrist som uppstår leder till stridigheter mellan Visigoterna och romarna.

# data[].attributes.body
500-talet: Krig mellan Rom-Iran, Arabvärlden finns i periferin

# data[].attributes.body
Första maktdemostrationen via text i Sverige, dagens Blekinge

# data[].attributes.headline
10.000 f.Kr. klimatförändringen skyndar på den neolitiska revolutionen

# data[].attributes.subject
10.000 f.Kr. klimatförändringen skyndar på den neolitiska revolutionen

# data[].attributes.body
Jordens medeltemperatur steg och klimatet blev fuktigare, vilket ledde till att folk över hela jorden gick från att vara nomader till bofasta jordbrukare.

# data[].attributes.headline
8000 f.kr. Människor insåg att vatten gjorde att man kunde odla mer. Detta gjorde att man kunde skaffa fler barn och att befolkningen ökade.

# data[].attributes.subject
8000 f.kr. Människor insåg att vatten gjorde att man kunde odla mer. Detta gjorde att man kunde skaffa fler barn och att befolkningen ökade.

# data[].attributes.body
I samband med att odlingen ökade lärde människan sig även baka bröd.

# data[].attributes.body
Metallerna koppar och guld börjar användas för att göra smycken.

# data[].attributes.headline
7000 f.Kr Jeriko, en av de första städerna, bildas 

# data[].attributes.subject
7000 f.Kr Jeriko, en av de första städerna, bildas 

# data[].attributes.body
Jeriko är en av de städerna som uppfördes i den fruktbara halvmånen.

# data[].attributes.headline
1200 f.kr - 700 f.kr Bronsålderskollapsens "Dark age"

# data[].attributes.subject
1200 f.kr - 700 f.kr Bronsålderskollapsens "Dark age"

# data[].attributes.body
Det finns inga skriftliga bevis från denna tiden så vi vet väldigt lite om denna tid.

# data[].attributes.body
Nya symboler tillkommer för ljud (itsället för stavelser), ett alfabet skapas. Fenicerena beskrivs som de första att använda det. Sedan utvecklades det av grekerna.

# data[].attributes.headline
~800 f. Kr. Monarki avskaffades i antik Greklands

# data[].attributes.subject
~800 f. Kr. Monarki avskaffades i antik Greklands

# data[].attributes.body
-          Kring 800 f.Kr. blev monarki avskaffad i flesta grekiska stadsstater till förmån för andra styrelseskick, exemplar är aristokrati (oligarki) och demokrati.

-          Ett undantag var Sparta, som behöll en monarki under sina båda kungadynastier (diarki) även efter den arkaiska tiden.

# data[].attributes.body
Enligt legenden grundades Rom av bröderna Romulus och Remus den 21 april 753 f.v.t. vid floden Tibern(mellan etruskiskt och grekiskt område).

Efter att Romulus dödat Remus blev han stadens första kung.

Rom började som en liten bondestad (stadsstat), byggd på sju kullar, med jordbruk som bas.

# data[].attributes.headline
700-talet f.Kr Iliaden och Odyssén skrivs 

# data[].attributes.subject
700-talet f.Kr Iliaden och Odyssén skrivs 

# data[].attributes.body
Skrivs av Homeros och är de stora grekiska epos.

# data[].attributes.headline
Konflikter mellan världslig och andlig makt

# data[].attributes.subject
Konflikter mellan världslig och andlig makt

# data[].attributes.body
blala

Investiturstiden

# data[].attributes.headline
Neolitiska revolutionen pågår tills ca. 5000 f.kr.

# data[].attributes.subject
Neolitiska revolutionen pågår tills ca. 5000 f.kr.

# data[].attributes.body
Klimatförändringar leder till att människor kan bosätta sig på flera platser.

# data[].attributes.headline
600 f.kr: Överbefolkning, kolonisation och plutokrati

# data[].attributes.subject
600 f.kr: Överbefolkning, kolonisation och plutokrati

# data[].attributes.body
Överbefolkning och brist på livsmedel bidrar till framväxandet av ett grekisk kolonisationsprojekt runt Medelhavet. Utvecklingen leder till att ny klass, som införskaffat sig kapital i kolonierna, börjar kräva politiskt inflytande. Dessa plutokrater hamnar i konflikt med aristokratin

# data[].attributes.headline
Samhället börjar få en hierarkisk struktur.

# data[].attributes.subject
Samhället börjar få en hierarkisk struktur.

# data[].attributes.body
Mer bosättning leder till att arv och markägande tillkommer. Detta leder också till mer kontroll och förtryck mot kvinnor, för att kunna försäkra att den son som ärver är ens egen.

# data[].attributes.headline
Jordbruket kommer till Sverige ca 4000 f.kr.

# data[].attributes.subject
Jordbruket kommer till Sverige ca 4000 f.kr.

# data[].attributes.body
Människor bosätter sig permanent i Sverige på grund av att det blir varmare. Många bosätter sig vid träsk.

# data[].attributes.body
Grekerna utvecklar nya formationer för att strida och hopliterna, fotfolket, bildar falanger i krigen.

# data[].attributes.body
Fast jordbruk introducerades i Sverige. Detta ledde till fler flaskhalsar och att fritiden blev ett minne blott.

# data[].attributes.headline
Konstbevattningens framväxt ca 3000 f.kr

# data[].attributes.subject
Konstbevattningens framväxt ca 3000 f.kr

# data[].attributes.body
Anledningen till att pictogramen växte fram i de Egyptiska, Mesopotamiska och Kinesiska högkulturerna är för att konstbevattnigen bemästrats och lett till en stor befolkningsökning i dessa.

# data[].attributes.body
Samhället blir mer komplicerat, vilket betyder att man inte längre kan hålla all information i huvudet. Detta leder till de första skrifspråken, som alla var pictogram - alltså bildspråk. Dessa var mycket komplicerade system, vilket betydde att en liten grupp lärde sig språket, vilket ledde till att en liten, språkkunnig elit formades. I Egypten, Mesopotamien och Kina växte dessa skriftspråk fram cirka 3000 f.kr.

# data[].attributes.body
Ca 2300 - 1700 f. kr

Hammurabi

# data[].attributes.body
Kända för järnanvändning.

# data[].attributes.body
Tidigare civilisationer i Grekland (Kykladiska på mindre öar, Minoiska på Kreta, Helladiska på södra fastlandet)

# data[].attributes.body
490 talet f.vt. Grekiska stadsatter inom det persiska riket gjorde uppror och blir krossade.

# data[].attributes.body
490 f.vt. Persiska riket anfaller Athen via Greklands kust, men blir slagna vid Marathon.

# data[].attributes.body
480 f.vt. Perserna slår Sparta

# data[].attributes.body
480 f.vt. Themistokles föreslår att Athen ska ha en flotta som kunde bryta den Persiska arméns underhållslinje när de skulle attackera från land. Flottan bestod av bönder och hantverkare som nu började kräva politisk makt.

# data[].attributes.body
Athens flotta/ militär "erövrar" andra grekiska städer och inför demokrati.

# data[].attributes.body
350-340 f.vt. Det Makedonska riket växer och Filip II tar över de grekiska småstaterna som inte hinner allieras och blir erövrade. Filip II blir mördad och hans som Alexander den Store tar över makten och tar sedan över hela den kända världen.

# data[].attributes.body
330-31 f.vt. Börjar med Alexander d.s. övertagande av större delen av den kända världen och inlemmar det persiska riket i sitt imperium. Koiné-grekiskan sprider sig och blir ett världsspråk som än en dag lämnar spår i vårt ordförråd. Med detta har dock den grekiska demokratin fallit.

# data[].attributes.body
Feodalismen utvecklas under tidig medeltid och fortsätter existera under hela perioden. Systemet bygger på att godsherrar "lånar ut" (förlänar) områden till andra mot någon form av gengäld, oftast antingen i formen av militärt stöd och/eller någon form av ränta (Arbetsränta, naturaränta, penningsränta). De som får marken är på många sätt självständiga och kan i sin tur "låna ut" marken åter igen till andra.

# data[].attributes.headline
Förekom handel på halvön via karavanvägar

# data[].attributes.subject
Förekom handel på halvön via karavanvägar

# data[].attributes.body
Förekom handel på halvön via karavanvägar, kontakt med omkringliggande områden. Viktigaste staden Mekka på denna handelsväg

# data[].attributes.body
Mohammed får uppenbarelser och börjar sprida Islam, tidigt 600-tal

# data[].attributes.body
Nordbor plundrar ett kloster vid Lindisfarne i nordöstra England. Brukar traditionellt beskrivas som början på Vikingatiden (om än debatterat).

# data[].attributes.headline
378 e.Kr. Visigoterna besegrar den romerska armén vid Adrianopel 

# data[].attributes.subject
378 e.Kr. Visigoterna besegrar den romerska armén vid Adrianopel 

# data[].attributes.body
Därefter drar de ut på plundringståg över södra Balkan.

# data[].attributes.headline
622 Mohammed flyr till Medina, muslimsk tidräkning börjar

# data[].attributes.subject
622 Mohammed flyr till Medina, muslimsk tidräkning börjar

# data[].attributes.body
Mohammed flyr till Yathrib/Medina, Islams börjar officiellt existera. Muslimsk tidräkning börjar

# data[].attributes.body
Mohammed återvänder till Mekka med en armé år 630. Han tar över staden. Folket konverterar till Islam.

# data[].attributes.body
Mohammed dör år 632. Koranen skrivs efter hans död

# data[].attributes.headline
407 e.Kr. Romarriket drar sig tillbaka från Britannien

# data[].attributes.subject
407 e.Kr. Romarriket drar sig tillbaka från Britannien

# data[].attributes.body
Det här är bara ett exempel på hur Romarriket drar tillbaka sina trupper och då även sin närvaro från olika områden som inte sågs som högprioriterade.

# data[].attributes.body
Mohammed skulle få en ställföreträdare- kalif

# data[].attributes.headline
Sent 600-tal Interna konflikter om vem som ska vara kalif

# data[].attributes.subject
Sent 600-tal Interna konflikter om vem som ska vara kalif

# data[].attributes.body
Konflikter mellan Mohammeds släkt (Ali) och Umayyaderna. Blir olika inriktningar: shia och sunni.

# data[].attributes.body
Rom och Iran har precis avslutat ett långt krig. De är krigströtta och har inte många soldater. Kalifen Umar anfaller då. De vinner. Slaget vid Kadasia. Inom några år har man erövrat hela Iran. Hela nordafrika erövrade, romarna hinner inte dit för att stoppa dem. De fortsätter även öster mot Uzbekistan osv. Det blir ett enormt vällde. Även Spanien erövras. Detta gör att Islam sprids.

# data[].attributes.headline
400-tal och framåt: Skatteväsendet försvinner

# data[].attributes.subject
400-tal och framåt: Skatteväsendet försvinner

# data[].attributes.body
Med förfallet av romerska institutioner och kejserligt infltyande försvann skatter som inkomstkälla för de lokala regenterna. Maktrelationerna börjar då baseras på utdelning av olika landområden i utbyte mot lojalitet till kronan.

Ytterligare en konsekvens av den romerska administrationens avvecklande var att städerna förlorade sin betydelse. Samhällets rikaste flyttade ut till sina gods och när pengarna flyttade, flyttade även hantverkarna. Samhället började centraliseras kring jordbruket.

Den enda institution som kvarstod i städerna var kyrkan, som i viss mång höll kvar en del av städernas befolkning, men en majoritet försvann frortfarande ut på landsbyggden. Rom gick från att vara en miljonstad till att ha ungefär 40 000 invånare.

# data[].attributes.body
Den danske kungen Gorm och hans son Harald Blåtand skapar med tiden det första danska överhöghetsväldet efter både kulturella och politiska påtryckningar från det Tysk-romerska riket. Nu kristnas även Danmark.

# data[].attributes.body
I brist av källor är det omöjligt att säga hur många som levde på den europeiska landsbyggden. Papyrus var en bidragande faktor, då det lätt förstörs över tid.

# data[].attributes.body
Eliten konverterar till Islam för att få behålla makten. Resterande befolkning konverterar långsammare. Folk blir inte tvingade att konvertera. Judar och kristna får behålla sin religion ifall de betalar skatt.

# data[].attributes.headline
460-470-talen var det visigotiska riket det starkaste i Västeuropa

# data[].attributes.subject
460-470-talen var det visigotiska riket det starkaste i Västeuropa

# data[].attributes.body
År 732 skickas nästa expedition, mot Paris. Men denna misslyckas och muslimerna förlorar. Karl Martell vinner.

# data[].attributes.body
Tysk-romerska riket ockuperar en stor del av Danmark. Emellertid slänger danskarna ut fienden och landet Danmark etableras, med tillhörande armé. Nu inleds en expansiv fas där man införlivar hela danska övärlden och Norge i riket. Norge kristnas

# data[].attributes.body
Det kom troligtvis från Kina via handelsvägar. Därefter spreds det från Krimhalvön till Medelhavet via italienska handelsmän. Därefter sprids den vidare till England, Tyskland och sen till Norden. Tillslut finns det i hela Europa.

Det tillkommer i flera olika omgångar och det finns inga chanser att återhämta. Denna pesten leder till massdöd, 2/3 av svenska befolkningen dör. De som överlevde tog möjligheten att öka sin ställning: bönder fick mer frihet och hantverkare kunde höja priser. Skatteintäkten blev låga eftersom det fanns mindre skattebetalare, vilket leder till mindre statskassa.

Syndabockarna blev judar och stockholmare. Största progromen fram tills förintelsen. Alla främlingar i ens samhälle blev syndabockar. Det tillkom också många förklaringsförsök, tex att gud ville det, och man vände sig till astrologi. Man försökte också komma på behandling och förebyggande: träning, må bra mentalt och äta frukt och dricka juice.

# data[].attributes.headline
800 - ca 1350: Den stora demografiska uppgången

# data[].attributes.subject
800 - ca 1350: Den stora demografiska uppgången

# data[].attributes.body
Under tidig-och högmedeltid skedde en stor demografisk uppgång i Västeuropa. En rad olika tekniska innovationer ledde till möjligheten för befolkningen att öka kraftigt. Vi har inte särskilt många källor om demografin från innan 800-talet, men under särskilt högmedeltiden, när källäget börjar bli bättre, ser vi en enorm uppgång fram till 1350.

# data[].attributes.body
Under Norges korta självständighetsperiod (mellan Harald Blåtand och Sven Tveskägg) inför kung Olav Haraldsson kristendomen på allvar. Blir emellertid regent i all evighet. Norge tvingas utvecklas politiskt på grund av hot från Danmark

# data[].attributes.headline
800 - ca 1350: Jorbrukstekniska innovationer

# data[].attributes.subject
800 - ca 1350: Jorbrukstekniska innovationer

# data[].attributes.body
Gemensamt för dessa var att det i regel var redan existerande verktyg, tekniker eller generalla ting som förbättrades, det blev alltså inte utbytta och det var inga radikala förändringar man gjorde. Dessa förändringar medförde i regel inte mycket risk för skörden, vilket gjorde den genomsnittliga bonden mer benägen att faktiskt ta till sig och använda dem. "När arbetarränta övergick till naturaränta blev bonden ännu mer benägen att öka sin produktion."

Till exempel, man hade länge använt sin skyffel inte bara för att skyffla, utan också för att gräva. Skyffeln var inte ett särskilt effektivt grävredskap, men den fick jobbet gjort, så varför skulle du ändra på något? In på scenen kommer spaden. Någon satt det lite extra järn som gjorde skyffeln mer koniskt formad, med en rundad spets. Helt plötsligt kunde man nu gräva mycket effektivare. Det medför ingen stor risk att skaffa en spade, så varför inte? Helt plötsligt har bonden omedvetet effektiviserat sig.

Plogen är ett annat exempel. Till en början hade man en årder, som kunde dras av lite vad som helst, kanske sonen, eller en åsna. Sedan började man sätta på mer metallpiggar längst ned på ådern och man lät en oxe dra den istället för ens jobbiga grabb. Helt plötsligt hade man nu en plog och inte en åder och man plogade jorden istället för att årdra den. Eventuellt kunde man byta oxen med en häst och då behövde man byta snaran för ett bogträ och vips hade hästen en funktion för bonden.

Samhällsutvecklingen med att börja använda vattenkvarn istället för en handkvaarn för att processera säden var en annan av dessa tekniska utveccklingarna.

# data[].attributes.body
När Harald Blåtand dör förlorar danskarna kontrollen över Norge men hans son, känd som Sven Tveskägg, tar sedan tillbaka det. Sven åker även på vikingatåg till England och blir kung över delar av de brittiska öarna år 1013. Året efter dör han.

# data[].attributes.body
Olof Skötkonung blir den första etablerade regenten i Sverige och låter döpa sig runt år 1000.

# data[].attributes.body
750 störtas Umayyaderna. Den nya dynastin blev abbasider. Huvudstaden flyttas till Bagdad

# data[].attributes.body
900- talet

Magyarerna hotar det splittrade Tyskland. Leder till ett enande under Henrik I av Saxen.

Slår tillbaka Magyarerna och invaderar det Mellanfrankriska riket.

Otto I, Henriks son krönas till romersk kejsare 962 e.Kr.

Tyska styrelseskicket påverkar uppkomsten av Europeiska stater t.ex. Ungern

Tysk kultur, religion (kristendomen) och arkitektur (romanska stilen) sprids runtom Europa.

1250 mister de sin stormaktsstatus

Hertigarna blir mäktigare.

Städerna blir självständiga.

Fredrik II lägger fokus på Italien och delegerar makten till hertigarna.

Maktmedel:

Kristendomen (byråkratiskt och legitimerande)

Pfalzgrevar (spioner i form av vasaller vid landsgränser).

Ekonomisk bas genom statligt monopol på silvergruvor.

# data[].attributes.body
Svens son Knut tar över tronen och gör försök att skapa ett stabilt rike. Man styr nu över Danmark, England, Norge och delar av Sverige. Sju är efter hans död har det stora riket kollapsat och Norge samt England blivit självständiga

# data[].attributes.body
Spanien bryter sig loss. Fler andra områden försöker även göra det, som berberna.

# data[].attributes.body
Västfrankisk rike

Stegvis expansion

Europas folkrikaste land.

Kulturell och i intellektuell stormakt.

t.ex. Gotiska stilen

Maktmedel

Taktiska giftemål

Stark kung

# data[].attributes.body
Sociala strukturer: Samhället är familjestyrt (ibland självständigt) och väldigt offentligt, stadsinvånarna är "hedersbundna".

Sociala grupper: Samhället bestod mestadels av proletärer men även hantverkare och köpmän (en minoritet).

Rättsystemet: Lagstiftningen speglar offentlighetskulturen i samhället.

# data[].attributes.body
Fallet på romarriket gör att det inte finns en övergripande statsmakt. Detta leder till att språket och religion splittras i mindre samhällen som dyrkar enskilda helgon. Trots ruraliseringen består vissa biskopsstäder.

# data[].attributes.headline
Palatset i Samarra tar in turkiska slavar (mamluker)

# data[].attributes.subject
Palatset i Samarra tar in turkiska slavar (mamluker)

# data[].attributes.body
Man behöver en fanatisk lydande armé under kalifen 100% som inte kan prata arabiska. Lösningen blir att köpa sig armén. Man köper unga slavar, sätter de i hård militärträning. Man kollar till steppnomaderna i nordöst. De talar turkiska, inte besläktat med arabiska. Under den tiden bodde alla turker i centralasien.

# data[].attributes.body
Samarra blir en dödsfälla för kalifer. Detta gör att riket minskar. Det blir en mängd splittrade emirat. Slutet av 900-talet blir de flesta emirat självständiga.

# data[].attributes.body
Start på karolingska imperiet när de besegrar merovingerna 751. De inför teokratiskt styre och legitimerar sin makt genom "kung av guds nåde". Kyrkan får en viktig roll.

# data[].attributes.body
Karl den Store använder personliga band för att påverka påven som kröner honom till kejsare den 25/12 år 800. Kröns till Caesar och Augustus, det kejserliga imperiet uppstår igen

# data[].attributes.body
Under 900-talet tar shia kontroll över flera områden, Egypten,Syrien och Iran. Massa religiösa ledare som inte tillhör samma gren av Islam.

# data[].attributes.body
Allt innan leder till det som benämns "The Crisis of the Late Middle Ages" inom historiografin. Det blev rätt så jobbigt i medeltida Europa.

Många dog på grund av pesten och missväxt. Bondeuppror blev jämnt på grund av den nya ostabila maktbalansen inom godsen. Klimatet försämrades rejält och man kunde inte växa nog med spannmål för att möta alla behov. Konflikt kom till på grund av personalunion och kampen om resurserna som fanns. Därmed fanns det inte nog med resurser från statens sida för att möta befolkningensbehov. Det blev religiösa splittringar inom katolska kyrkan. Skatteväsende skapades på grund av krigsbehov vilket ledde till att råd skapades. Detta tog slut när medeltiden slutade.

# data[].attributes.body
Det karolingska imperiet faller i slutet av 800-talet. Tyskromerskariket uppstår 962, första kung Henrik I. Rättfärdigar sin expansion genom kyrkan.

# data[].attributes.body
Sverige är en federation av bonderepubliker som saknar politisk centralmakt. Man enas ibland under en gemensam kung men denna måste accepteras av samtliga landskaps högsta herrar. En del stormän struntar i detta och utropar sig till kung ändå, varav många av de mördas av sina konkurrenter

Man upplever inget yttre hot, likt Danmark och Norge, och därav utvecklas riket ej i samma riktning som ovanstående.

# data[].attributes.body
Seljukerna kommer med erövringståg.

# data[].attributes.body
Små köpmän: lokala

Stora köpmän: nationella och internationella

ex. Italienska banken (få men dyra varor)

ex. Tyska Hansan (många men billiga varor)

De som ägnade sig åt distribution/försäljning kunde ofta göra sig mycket rikare än de som producerar.

Gillen:

Nätverk/organisationer som utvecklas för rika storköpmän, har monopolrättigheter för försäljning av vissa varor.

# data[].attributes.body
De turkiska slavarna slår tillbaka. Omkring år 1000 blir det en turkisk ledare. Flera kortlivade dynastier och stormakter, ofta med turkiska ledare.

# data[].attributes.body
Under medeltiden utvecklar många furstendömen långsamt skatteväsen på nytt

# data[].attributes.body
Mästare: leder utbildningen av yrket och äger produktionen (går ofta i arv)

Gesäller: kvalificerade yrkesmän

Lärlingar: lär sig yrket

Skråväsen: arbetsgivarorganisationer som bestämmer löner, pris, kvalitet. Reglerar konkurrensen i samma stad. Dessa har monopol på olika varor och tjänster, deltagande är ett villkor för produktion.

# data[].attributes.headline
500-talet Slaverna bredde ut sig över östra Europa

# data[].attributes.subject
500-talet Slaverna bredde ut sig över östra Europa

# data[].attributes.body
Från och med andra hälften av 500-talet utbredde sig slaviskt språk till Grekland i söder och nuvarande Holstein i väster. Detta är ett exempel på hur latin byttes ut mot regionala språk, vilket skedde runt om i Europa.

# data[].attributes.headline
Under mitten av 500-talet blev Romerska riket temporärt ett stort medelhavsvälde igen

# data[].attributes.subject
Under mitten av 500-talet blev Romerska riket temporärt ett stort medelhavsvälde igen

# data[].attributes.body
Efter att kejsaren, Justinianus, som erövrat dessa stora områden dött så började riket splittras igen.

# data[].attributes.body
Efter politiska maktkamper upplever Norge en ny politisk storhetsperiod. I sann nyodlingsanda expanderar man och införlivar stora delar norra Atlantens övärld i riket

# data[].attributes.body
600-talet

Grekiska blir lingua Franca

Är därmed ett grekiskt rike

Påverkar Östliga riket, som Ryssland påverkas av imperiet.

1054 sker en splittring mellan katolicismen och ortodoxa kyrkan.

Självklar destination för nordbor som handlar och tjänstgör i armén, väringargardet.

Kriser:

Stäppfolk, Araberna, Slaverna och Seldjuker

Efter invasioner av "barbarfolk" ser imperiet en nedgång. Återfår sin stormaktsstatus på 900-talet

1000-talet invaderar Seldjukerna den asiatiska delen av imperiet

1100-talet erövrar de tillbaka områdena och återupprättas som en stormakt

1200-talet

Korsfarare, i ledning av en exilprins tar Konstantinopel och styrs av västra makter (ex: Venedig).

1261 återtas de erövrade områdena, men Bysantinska riket är inte längre en stormakt

Maktmedel

Stark kejsarmakt

Kyrkan underordnad kejsaren

Kejsaren styr teologin t.ex. Ikonoklasm

# data[].attributes.body
Under 1000-talet avsätter tysk-romerska kejsaren flera påvar på grund av korruption. Kejsarens makt ökar, ökar också påvens status på grund av sin allians. Interdikt och bannlysning införs som maktverktyg mot kungar och motståndare.

Om en kung blir bannlyst har folket plikt att göra motstånd. Libertas ecclesiae införs av Gregorius VII. Kyrkan självständig mot kungamakten. Kyrkan tillsätter biskopar

# data[].attributes.body
Stora köpmän har ekonomisk makt som ger dem mer inflytande över städers politik.

(1000-1200 tal?)

# data[].attributes.body
1075-1122 investiturstriden, det innebär en bannlysning fram och tillbaka mellan tyska kejsare och påven. Avslutas i en kompromiss. Första stora striden mellan kyrkan och världslig makt.

# data[].attributes.headline
584 e.Kr. langobardiska hertigarna enades till ett kungarike

# data[].attributes.subject
584 e.Kr. langobardiska hertigarna enades till ett kungarike

# data[].attributes.body
På grund av de yttre hoten frankiska riket och östromerska riket var de langobardiska hertigarna tvungna att samarbeta och ha en enad front. Därmed uppkom ett langobardiska kungarike. Detta är ett typexempel på hur kungariken under folkvandringens tid uppkom. Dessa kungariken var dock svaga både politiskt och ekonomiskt, och höll därav inte länge.

# data[].attributes.headline
800 - ca 1350: Utvecklingen av odlingsprocesserna

# data[].attributes.subject
800 - ca 1350: Utvecklingen av odlingsprocesserna

# data[].attributes.body
Vid tidigt jordbruk i sökandet av bördig jord brände man ner skog för att få nya och bördiga jordbruksområden. Vid brist av skog att bränna fick man övergå till et tvåsädessystem, där en hälften av åkern odlades medan den andra låg i träla(vila).

Under tidig medeltid övergår man till ett tresädessystem, där man då låter en tredjedel av åkern ligga i träla(vila), en tredjedel används för att odla vårsäden och resterande tredjedel till höstsäden. Detta betydde att amn fick ett säkerhetsnät mot eventuell missväxt. Om vårsäden slog fel hade man höstsäden.

# data[].attributes.headline
800 - ca 1350: Utvecklingen av räntesystemet

# data[].attributes.subject
800 - ca 1350: Utvecklingen av räntesystemet

# data[].attributes.body
Utifrån systemet med herregods och byodlingar utvecklades ett räntesystem, orginellt baserat på arbetsränta.

Arbetsränta: Bönderna fick odla den jord som inte låg inom godsherrens domän, i utbyte mot att de vissa dagar kunde kallas in till arbete av godsherren.

Efter systemet med arbetsränta började man införa naturaränta.

Naturaränta: Godsherren fick en andel av det bönderna producerade, fastslaget i ett kontrakt.

Efter naturaräntan kom till slut penningräntan.

Penningränta: Bönderna betalade godsherren med pengar för att få bruka jorden. Dessa pengar fick man genom att sälja det man fick i överskott från odlingen. Detta gav ett visst uppsving för handeln, när folk börjar få pengar att köpa olika varor för.

# data[].attributes.body
Sverige upplever ett yttre hot i form av tyskar och danskar i Baltikum. Det krävs politisk reformering för att kunna skydda Sverige. Birger jarl lyckas stärka Sverige efter utländskt mönster, och inför samtidigt det första svenska skatteväsendet.