# data[].attributes.body
Els Bizantins s'ubicaven a la península Itàlica, al sud  d’Hispània i al nord d’Àfrica.

# data[].attributes.body
L'emperador tenia tot el poder''polític, militar i religiós'', governava amb l'ajuda dels funcuinaris i governados de cada província.

# data[].attributes.body
Els visigots s'ubicaven a la Península Ibérica.

# data[].attributes.body
Els Carolingis s'ubicaven a l'Europa occidental.

# data[].attributes.body
La seva organització política era la monarquía, elegida per els nobles. Hi havia moltes guerras civils per la lucha del poder i per això varen fer que el govern fos hereditari ( de pares a fills)

# data[].attributes.attachment_link.title
Vida, sociedad y cultura | Los reinos visigodos

# data[].attributes.attachment_link.description
La población visigoda en la península ibérica era una pequeña minoría (unos 200.000 habitantes), comparada con la hispanorromana (aproximadamente unos 6.000.000 de habitantes), por lo que adoptaron gran parte de la cultura romana.

# data[].attributes.body
La seva societat: estaia separada per un rei, els nobles, els pajesos, comerciants i els artesans, i per finalitzar els més pobres eren els esclaus.

Cultura: els visigots adoptaran com a llengua el llatí. A més l'iglésia catòlica pren molta importancia. També fan joies (orfebreria).

# data[].attributes.body
Els visigots ens varen d'eixar arquitectura, orfebreria i algunes paraules com per exemple: jabon, guardia, guerra i moltes més i també ens varen d'eixar verbs com per exemple: rapar, brotar i esquilar.

# data[].attributes.body
Al segle V el visigots varen arribar a la península Ibèrica. I els principis del segle VIII varen ser derotats per els musulmans.

# data[].attributes.attachment_link.title
De los visigodos al español de América | Origen del léxico

# data[].attributes.attachment_link.description
En el último recurso del itinerario, estudiaremos los préstamos y extranjerismos. No obstante, si establecemos una cronología de préstamos de las lenguas que hemos comentado, podríamos establecer que, en un primer momento, la influencia de las lenguas germánicas que traen los visigodos es fundamental. Ellos nos dejaron préstamos en algunos verbos (como “rapar”, “esquilar” o “brotar”), así como léxico relacionado con la guerra (“yelmo”) o topónimos (“Burgos”). Los árabes fueron particularmente pródigos en el préstamo de conceptos relacionados con la gastronomía (“azafrán”, “sorbete”, “azúcar”), topónimos (“Benaguacil”, “Almería”, “Algeciras”) e innovaciones tecnológicas y juegos (“almohada”, “guitarra”, “ajedrez”). Durante la Edad Media también adoptamos numerosos préstamos de lenguas vecinas, como el occitano (“pincel” “rodela”, “mensaje”), portugués (“almeja”, “buzo”, “mermelada”, “sarao”) y francés (“abordar”, “bala”, “estandarte”).

# data[].attributes.body
L'emparador tenía tot el poder però com va separar el territori cada marques comandava la seva sona i l'hi devia obedència a l'emparador.

# data[].attributes.body
L'imperi Bizantí era molt religiós i l'emperador tenia molt de poder. Van construir esglesies com Santa Sofia i ferien mosaics. L'esglesia era molt important i va ajudar a entender el cristianisme. La societat es dividia en tres nivells, la Noblesa, els Functionaris, comerciants rics i camperols lliures i els Serfs i Esclaus.

# data[].attributes.body
Cultura: durant l'època dels carolingis van fer escoles, per explicar la seva escritura, i per aprendre més coses. Van agafar la religio cristiana i la seva arquitectura era molt bonica.

Societat: la societat es dividia amb pajesos que traballaven les terres dels nobles i el que tenia més poder era l'emparador.

# data[].attributes.body
L'impèri Bizantí va fer mollets coses importants. va fer un libre de lis molt famós, el Codirigido Justinià, que encara va servir després. També van fer esglésies boniques amb mosaics i icones, com Santa Sofia. Van ayudar a que el cristianisme ortodox es conegués a altres països. A mes, van guardar el coneixement dels antis grecs i romans i van inventar coses per defensarse, com el foc greg, Gràcies a aixo, Bisanzi va ser un enllaç entre l'Orient i l'Occident en aquella època.

# data[].attributes.body
L'imperi Bizantí va começar l'any 395 qual es va dividir l'imperi Roma. L'emperador Justinià va ser important perquè va intentar recuperar terres i va construir Santa Sofia. L'imperi va acabar el 1453 quan els turcs ottomans van conquérir Constantinoble.

# data[].attributes.body
Carlemany i l'imperi Carolingi van organitzar millor els territoris ,van fomentar l'escola, van reforçar el cristianisme i van construir esglesies i palaus.

# data[].attributes.body
Carlemany va ser rei dels francs, va conquerir els lombards I el 800 el Papa el va coronar emperador. Quan va morir rl 814, el seu fill Lluís el Pietós va gafar el tron, i el 843 el Tractat de Verdun va dividir l'imperi entre els seus fills

# data[].attributes.body
Està escrit en castellà i català mesclat. Hi ha errades ortogràfiques.

· Visigots: en l'organització política em manca saber si els reis governaven sols o no; en aspectes culturals i socials hi manca l'economia.

· Bizantins: en el govern la informació que surt és exactament igual que a la presentació i, per tant, no heu ampliat informació; en aspectes culturals i social manca saber la llengua i l'economia.

· Carolingis: manca el mapa d'ubicació; en el govern hi manca informació com ara què feien els marquesos, els comtes i els missi dominici; en aspectes culturals i socials hi manca l'economia, la llengua.

Nota: 5/12=5'8