# data[].attributes.headline
Виконати тестові завдання

# data[].attributes.subject
Виконати тестові завдання

# data[].attributes.body
Результати на емейл teacher.2018v@gmail.com

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Вороніна Олена Анатоліївна

# data[].attributes.attachment_link.title
Ураження електричним струмом. Домедична допомога. | Тест з захисту України – «На Урок»

# data[].attributes.attachment_link.description
Виконайте тест, щоб перевірити знання з захисту України (11 клас). Дію електричного струму на організм людини супроводжує зовнішнє ураження тканин та органів у вигляді

# data[].attributes.headline
Захисні заземлення, занулення, вирівнювання потенціалів, роздільні трансформатори. «Правила техніки безпеки» та «Правила технічної експлуатації» при обслуговуванні споживачів.

# data[].attributes.subject
Захисні заземлення, занулення, вирівнювання потенціалів, роздільні трансформатори. «Правила техніки безпеки» та «Правила технічної експлуатації» при обслуговуванні споживачів.

# data[].attributes.body
Урок 56

https://share.google/aimode/qgQgqq2yXKlLFLvfz

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Систему електробезпеки на підприємстві забезпечують у відповідності з "Правилами технічної експлуатації електроустановок споживачів" впровадженням електрозахисних заходів, реалізацією електрозахисних методів і використанням електрозахисних засобів.

Електрозазисні заходи запобігають доторканню працівниками струмопровідних частни електроустановок, які перебувають під напругою. Вимогами електробезпеки регламентовані організаційні і технічні електрозахисні заходи.

Організаційні заходи передбачають запровадження персональної відповідальності осіб, які організують та виконують роботи з електроустановками.

Безпечна організація робіт потребує оформлення завдань на роботу за нарядами і розпорядженнями.

Допуск до виконання робіт повинен бути відповідним чином оформлений.

Під час виконання робіт необхідно здійснювати нагляд за їх ходом.

Під час виконання електротехнічних робіт працівникам необхідно здійснювати робочі перерви, а закінчення роботи повинно бути оформлено.

Технічні електрозахисні заходи передбачають до початку електромонтажних робіт від'єднання електроустановок чи їхніх частин від джерел живлення та встановлення знаків безпеки. Обладнання, яке перебуває під напругою, потребує огородження струмопровідних частин. Робоче місце необхідно огородити, а на кожен провід, від'єднаний від живильних ліній силової електромережі, слід накласти переносні заземлювачі. Допускати персонал до роботи слід тільки після перевірки відсутності напруги.

Унеможливлення помилкового подавання напруги на електроустановку, на якій працюють люди, можна здійснювати замковим зачиненням вимкнених апаратів, зняттям запобіжників, від'єднанням кінців живильних ліній.

Електрозахисні методи безпеки реалізуються в конструкції електроустановок при їх розробці, виготовленні та монтажі відповідно до чинних нормативів і функціонально поділяються на заходи при нормальному та аварійному режимах роботи електроустановок.

Основні електрозахисті методи безпеки при нормальному режимі роботи електроустановок включають ізоляцію струмопровідних частин, забезпечення їх недоступності, використання засобів орієнтації в електроустановках, захисне розділення електричних мереж, застосування малих напруг, вирівнювання електричних потенціалів.

Ізоляція струмопровідних частин зменшує вірогідність потрапляння людини під напругу, коротких замикань. При розробці електроустановок опір ізоляції приймається в межах 1 кОм/В. Контроль стану ізоляції передбачає вимірювання її електричного опору щопівроку. При цьому опір ізоляції має бути не менше 0,5 МОм для переносних світильників і 1 МОм - для електрифікованого інструменту.

Забезпечення недоступності струмопровідних частин шляхом застосування закритих комутаційних приладів, розміщення неізольованих струмопровідних частин на недосяжній для ненавмисного доторкання до них інструментом висоті.

Використання засобів орієнтації в електроустановках при монтажі, виконанні ремонтних робіт, запобігаючи помилковим діям, шляхом маркування частин електрообладнання, кольорових їх рішень, використання попереджувальних сигналів, знаків і написів.

Захисне розділення електричних мереж застосовується з метою зменшення ємності відносно землі великої за протяжністю електромережі шляхом її розділення на окремі, електрично не зв'язані між собою частини за допомогою трансформаторів з коефіцієнтом трансформації, рівним одиниці.

Застосування малих напруг: 42 В для змінного струму в приміщеннях з підвищеною небезпекою електротравм, світильників місцевого освітлення і 12В змінного струму для живлення переносних світильників у особливо небезпечних умовах щодо електротравматизму: ємності, підземні комунікації.

Вирівнювання електричних потенціалів застосовується для зниження можливих напруг дотику і кроку, які здійснюється навмисним підвищенням потенціалу поверхні, на якій може стояти працівник, до рівня потенціалу струмопровідних частин, яких він може торкатися. За таких умов потенціали поверхонь, на якій стоїть працівник, і струмопровідних частин будуть рівні, напруга дотику дорівнюватиме нулю.

Основні електрозахисті методи безпеки є необхідними при аварійних режимах роботи електроустановок, коли внаслідок пошкодження ізоляції і замикання на корпус може з'являтися напруга на неструмопровідних їх частинах. Основними методами електробезпеки при замиканні на корпус є захисне заземлення, занулення та захисне відключення.

Захисне заземлення має своєю метою пониження напруги дотику у випадку пробою ізоляції в обладнанні. Воно полягає у сполученні корпуса з землею через контур заземлення (рис. 2.10.2.6.2). Контур заземлення містить у собі проводи, якими сполучаються корпуси апаратів із заземлювачами. Заземлювачі являють собою звичайні металеві труби діаметром 25-50мм і довжиною 2-3м, забиті у ґрунт. Замість труб можуть використовуватись будь-які металеві предмети. Загальна поверхня стикання заземлювачів з ґрунтом (кількість труб) має забезпечити допустимий опір розтікання струму по землі(ρ). Цей опір залежить від площі заземлювачів, типу ґрунту і його вологості. Найбільший опір має пісок(ρ до 2500 Ом/м) , а найменший - торф(ρ= 20 Ом/м). Величина опору захисного заземлення для пристроїв напругою до 1000 В не повинна перевищувати 4 Ом.

Розглянемо, як працює захисне заземлення. Припустимо, відбувся пробій однієї з фаз. На корпусі виникає напруга. Утворюється ланцюг (рис. 2.10.2.6.2): фаза-корпус-заземлення-ґрунт-заземлення вхідного трансформатора- трансформатор-проводи фази-корпус. Тобто виникає коротке замикання фази на землю. Захисна дія заземлення передбачає створення штучного шляху з малим електричним опором для протікання струмів витоку на заземлювач, набагато більших, ніж крізь людину (приблизно I з = 250 І люд ).

Захисне занулення застосовується у чотирипровідних мережах напругою нижче 1000 В (рис. 2.10.2.8.2). При зануленні корпус установки з'єднується з нейтральним (нульовим) дротом, а перед електроприладом розміщують запобіжники.

Рис. 2.10.2.8.1. Принципова схема захисного заземлення

1- трифазна мережа, 2- електроприлад, 3 - заземлення електроприладу,

4 - трансформатор розподільчої підстанції;

5 - заземлення трансформатора підстанції.

Рис. 2.10.2.8.2. Схема захисного занулення:

1- трифазна електромережа; А,В,С - фази; N - нейтральний ( нульовий) дріт; 2- електроприлад; 3 - запобіжники; 4 - трансформатор розподільчої підстанції.

Під час виникнення аварійної ситуації, коли на корпусі електроприладу виникає напруга, утворюється коротке замкнення через нульовий дріт внаслідок чого спрацьовує запобіжник тієї фази, в якій виникло пошкодження ізоляції. Запобіжники повинні спрацьовувати раніше виникнення небезпечної напруги для людини. Досягають цього правильним підбором запобіжників. Звичайно струм спрацьовування запобіжників ( І сп ) для електронагрівальних приладів визначають так:

де, І р - номінальне робоче значення струму для електроприладу (А).

Для електродвигунів номінальний струм спрацювання плавких запобіжників визначається за співвідношенням:

А, (2.10.2.8.2)

де, І п - пусковій струм електродвигуна, визначається як добуток номінального робочого струму на кратність пускового струму, що наводиться в паспортних даних двигуна, А.

Перевірка надійності роботи захисного занулення полягає в перевірці нерівності

А, (5.7)

І к.з. - струм короткого замкнення між фазою та нейтраллю:

k - коефіцієнт запасу: для плавких запобіжників та теплових автоматів k=3, для електромагнітних автоматів k=1,25...1,4.

Захисне відключення призначене для відключення трьохфазного обладнання від мережі у випадку виникнення на його корпусі напруги. Воно являє собою сполучення корпусу апарату з запобіжним реле (автоматом). Сам автомат заземлюється або занулюється (рис.5.3).

У випадку пробою ізоляції через котушку реле Р1 проходить струм і розмикається нормально замкнутий контакт Р2. В результаті знеструмлюється котушка магнітного пускача Р1, що утримує в замкненому стані контакти рубильника. Під дією пружин контакти розмикаються і повністю відключають апарат від мережі.

Необхідно відзначити, що у чистому вигляді захисне заземлення, занулення і відключення, як правило, не застосовують. Їх комбінація підвищує надійність захисту в умовах особливої небезпеки електротравм.

Електрозахисні засоби не являються конструктивними елементами електроустановок, а є інструментами, пристосуваннями, приладами, спорядженням для запобігання електротравм. Вони діляться за величниою використовуваної в електроустановках напруги на основні і допоміжні.

Основні електрозахисні засоби для електроустановок напругою до 1000 В: діелектричні рукавички, покажчики напруги, струмовимірювальні кліщі, ізолювальні кліщі, ізолювальні штанги, ізолювальні рукоятки, монтерський інструмент з ізольованими рукоятками (пасатижі, плоскогубці, кусачки, бокорізи, відкрутки, ключі).

Рис. 2.10.2.8.3. Схема пристрою захисного відключення (ПЗВ)

1 - трифазна мережа; 2 - електроприлад; П1 - кнопка "Пуск"; П2 - кнопка "Стоп"; П3 - кнопка контролю ПЗВ; Р1 - магнітний пускач; Р2 - реле струму; 3 - котушка індуктивності;4 - контакт реле;5 - пружина;6 - контакти вимикача.

Додаткові електрозахисті засоби для електроустановок напругою до 1000 В: діелектричні калоші, діелектричні килимки, захисні окуляри, сухий бавовняний спецодяг.

Основні засоби для електроустановок напругою понад 1000 В: показники напруги, струмовимірювальні кліщі, ізолювальні штанги.

Додаткові засоби для електроустановок напругою понад 1000 В: діелектричні рукавички, діелектричні боти.

Випробування індивідуальних електрозахисних засобів здійснюється після виготовлення на підприємстві-постачальникові і далі періодично у встановлені терміни:

електроінструмент та діелектричні рукавички - 1 раз на 6 місяців,

діелектричні калоші - 1 раз на 2 роки,

діелектричні боти - 1 раз на 3 роки,

діелектричні килимки - тільки після виготовлення

всі інші - 1 раз на рік.

Відмітки про випробування здійснюються в протоколах. Штампи виконують фарбою або мастикою на гумових виробах. На всіх інших виробах закріплюють наклейки з написами: "Придатний до (понад) 1000 В, дата наступних випробувань".

Щоразу перед застосуванням індивідуальних електрозахисних засобів необхідно перевірити термін наступного їх випробування на штампі, переконатися у відсутності їх механічних ушкоджень, а покажчики напруги перевірити на дієздатність на завідомо перевіреній установці.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
експлуатація

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
електроустановок

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
електрозахисні

# data[].attributes.attachment_link.title
2.10.2.8. Безпечна експлуатація електроустановок: електрозахисні засоби і заходи

# data[].attributes.attachment_link.description
Работа по теме: Підручник ООП 2013. Глава: 2.10.2.8. Безпечна експлуатація електроустановок: електрозахисні засоби і заходи. ВУЗ: ПНПУ.

# data[].attributes.headline
Дія електричного струму на організм людини. Перша допомога людині при ураженні електричним струмом. Заходи і засоби захисту від ураження електричним струмом.

# data[].attributes.subject
Дія електричного струму на організм людини. Перша допомога людині при ураженні електричним струмом. Заходи і засоби захисту від ураження електричним струмом.

# data[].attributes.body
Урок 55

https://share.google/aimode/k9M6C9o2UtXuZVN2W

# data[].attributes.attachment_link.title
Удар струмом: перша допомога, наслідки після ураження електричним струмом

# data[].attributes.attachment_link.description
Удар струмом: перша допомога, наслідки після ураження електричним струмом

# data[].attributes.headline
Електричні мережі. Кабельні і повітряні лінії електропередач. Втрати, потужності при передачі електричної енергії. Трансформаторні підстанції. Категорії споживачів.

# data[].attributes.subject
Електричні мережі. Кабельні і повітряні лінії електропередач. Втрати, потужності при передачі електричної енергії. Трансформаторні підстанції. Категорії споживачів.

# data[].attributes.body
Урок 54

https://share.google/aimode/t1DGjW2fmHmCwT9Ii

# data[].attributes.headline
Виробництво і споживання енергії як єдиний процес. Електроенергетичні системи. Електричні станції: теплові (в т.ч. атомні) і гідравлічні.

# data[].attributes.subject
Виробництво і споживання енергії як єдиний процес. Електроенергетичні системи. Електричні станції: теплові (в т.ч. атомні) і гідравлічні.

# data[].attributes.body
Урок 53

https://share.google/aimode/cVDGGRl0WAEXUwUHu

# data[].attributes.attachment_link.title
Тема 1. Вступ. Технологічний процес виробництва і передачі електроенергії план

# data[].attributes.attachment_link.description
Работа по теме: Модуль 1 Змістовий модуль 1 Внутрішні та зовнішні електричні мережі. Глава: Тема 1. Вступ. Технологічний процес виробництва і передачі електроенергії план. ВУЗ: ПГАТУ.

# data[].attributes.headline
Транзистори, основні схеми включення із загальною базою та загальним емітером. Вхідні та вихідні характеристики, коефіцієнт підсилення,  польові та біполярні транзистори.

# data[].attributes.subject
Транзистори, основні схеми включення із загальною базою та загальним емітером. Вхідні та вихідні характеристики, коефіцієнт підсилення,  польові та біполярні транзистори.

# data[].attributes.body
Урок 52

https://share.google/aimode/RclxISyIUdt5jBogR

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Як елемент електричного кола БТ використовують звичайно таким чином, що:

В коло вхідного електрода вмикають джерело вхідного сигналу, а в коло вихідного - опір навантаження.

В залежності від того, який електрод є загальним, розрізняють три схеми вмикання транзисторів із:

загальною базою (ЗБ);

загальним емітером (ЗЕ);

загальним колектором (ЗК).

Оскільки транзистор, що має три зовнішніх виводи, являє собою чотириполюсник, то при включенні його в конкретну схему можна виділити три різновиди його вхідних і вихідних ланцюгів, тобто схем включення: із загальною базою (ОБ), із загальним емітером (ОЭ) і з загальним колектором (ОК) (рисунок 3.5)

Рисунок 1 - Схеми включення біполярного транзистора:

а) - із загальною базою; б) - із загальним емітером; в) - із загальним колектором

Режими роботи.

Кожний перехід БТ можна включити або в прямому, або в зворотному напрямку. В залежності від цього розрізняють наступні режими роботи транзистора.

1. Активний режим - на емітерний перехід подана пряма напруга, а на колекторний - зворотна.

2. Насичення (подвійної інжекції) - обидва переходи знаходяться під прямою напругою.

3. Режим відсічки - до обох переходів підводять зворотні наруги.

4. Інверсійний режим (інверсне включення) - до колекторного переходу подана пряма напруга, а до емітерного - зворотна.

Основним режимом роботи БТ в аналогових пристроях є активний режим (нормальне включення). Режими насичення і відсічки звичайно застосовуються у цифрових пристроях.

9. Тиристори, принцип дії, статичні характеристики і параметри.

Площина модель тиристора показана на мал.1. Вона представляє собою чотиришарову р 1-n 1-р 2-n 2структуру. Крайні шари р 1, n 2 з металевими контактами А та К (анод і катод) є емітерними. Внутрішні шари називаються базами. Коли тиристор має тільки два зовнішніх виводи, то його звуть діодний тиристор або диністор, коли три виводи, то такий тиристор називають тріодний тиристор або тринистор.

Якщо між анодом і катодом підключена зовнішня постійна напруга (плюс до р 1, мінус n 2 - пряма напруга), то переходи 1 та 3 зміщуються у прямому напрямі, а перехід 2 - у зворотному і на ньому падає практично вся напруга зовнішнього джерела. Структуру диністора можна уявити складеною з двох транзисторів р 1-n 1-р 2і n 1-р 2-n 2, у яких області n 1 та р 2умовно поділені. Перехід 1 є емітерним переходом першого T., через який дірки інжектують з області р 1 в область n 1, яка виконує роль бази для цього T. Частина з них, уникнувши рекомбінації, досягає зворотно зміщеного колекторного переходу 2 і перекидається його полем у колектор р 2 першого T., який у той же час є базою другого T. Цей струм визначається виразом

,

де − зворотний дірковий струм колекторного переходу; − коефіцієнт передачі струму емітера першого транзистора.

А

К

R н

1

2

3

Мал. 2

Поява дірок у базі р 2 другого транзистора ( n 1-р 2-n 2) приводить до утворення нескомпенсованого заряду. Цей заряд, зменшуючи висоту потенціального бар'єра емітерного переходу 3 другого T., викликає зустрічну інжекцію електронів з емітерної області n 2 другого транзистора в область р 2, яка є базою для другого T. і колектором для першого. Інжектовані електрони, продифундувавши через базу р 2, досягають переходу 2 і переводяться його полем у колектор n 1 другого транзистора, який є одночасно базою першого T. ( р 1-n 1-р 2). Значення електронного струму дорівнює , де − зворотний електронний струм колекторного переходу; − коефіцієнт передачі струму емітера другого T.

Враховуючи, що дірки та електрони рухаються назустріч один одному, сумарний струм розглядуваної структури

де − зворотний струм тиристора.

Різке збільшення концентрації електронів у базі n 1 та дірок у базі р 2 призводить до швидкого (сумірного з тривалістю лавиноподібного процесу) зниження напруги на зворотно-зміщеному переході 2, а отже, до зменшення напруги на тиристорі.

Описані процеси визначають ВАХ диністора, показану на мал.2, на прямій вітці якої можна виділити дві стійкі зони: область ІІІ з малими значеннями струму при великих значеннях напруги U а і область вмикання І з великими значеннями струму при малих значеннях напруг U а. Точки А та В відповідають умові і називаються відповідно точками вмикання і утримування диністора, а відповідні їм струми називають струмом вмикання та струмом утримування . Між точками А та В лежить зона ІІ, в якій диністор володіє негативним диференціальним опором.

Якщо напруга на диністорі досягне напруги вмикання , то робоча точка стрибком переходить зі стану А в . При зменшенні напруги робоча точка із В стрибком переходить у . Робочою ділянкою ВАХ є ділянка . При цьому спад напруги між анодом і катодом диністора невеликий, оскільки всі переходи зміщені в прямому напрямі. ля вимикання Д. необхідно зменшити прямий струм до значення, що не перевищує значення струму утримування (точка В), або подати на Д. напругу зворотної полярності. Після зміни полярності зовнішньої напруги переходи 1 і 3 зміщуються у зворотному напрямі, а перехід 2 залишається прямо зміщеним. ВАХ така сама, як і у звичайного діода для зворотного вмикання (ІV - область зворотного зміщення та V - область пробою структури).

Таким чином, керування струмом диністора можливо або за рахунок зміни значення і напряму напруги зовнішнього джерела, прикладеної між анодом і катодом пристрою при незмінному опорі і навантаження (R н = соnst), або зміною опору навантаження при незмінній напрузі зовнішнього джерела (Е а = соnst).

Основними параметрами тиристора є:

1. Номінальний прямий струм .

2. Номінальний прямий спад напруги на тиристорі при протіканні номінального струму.

3. Допустима зворотна напруга , яку можна тривалий час прикладати до тиристора під час його експлуатації.

4. Напруга вмикання , що являє собою найменшу пряму напругу, яка перемикає тиристор із закритого у відкритий стан при розімкнутому колі керування.

5. Струм утримування − мінімальний прямий струм, який, протікаючи через тиристор при розімкненому колі керування, не вимикає його.

6. Час вмикання .

7. Час вимикання .

8. Критична швидкість наростання струму у відкритому стані .

9. Критична швидкість наростання прямої напруги .

# data[].attributes.attachment_link.title
8. Схеми включення транзистора та їх властивості. Режими роботи.

# data[].attributes.attachment_link.description
Работа по теме: вопросі и ответи по СЕ. Глава: 8. Схеми включення транзистора та їх властивості. Режими роботи.. ВУЗ: УИПА.

# data[].attributes.headline
Електронно-дірковий перехід та його властивості. Напівпровідникові діоди, вольт-амперні характеристики в прямому й зворотному включеннях.

# data[].attributes.subject
Електронно-дірковий перехід та його властивості. Напівпровідникові діоди, вольт-амперні характеристики в прямому й зворотному включеннях.

# data[].attributes.body
Урок 51

https://share.google/aimode/TSOc6EPyTl7XwUYk8

# data[].attributes.attachment_link.title
3.4. Електронно-дірковий перехід і його властивості. Напівпровідникові діоди

# data[].attributes.attachment_link.description
Работа по теме: 0403560_22906_sisoev_v_m_osnovi_radioelektronik. Глава: 3.4. Електронно-дірковий перехід і його властивості. Напівпровідникові діоди. ВУЗ: КНУ.

# data[].attributes.headline
Напівпровідникові терморезистори. Вольт-амперна характеристика. Температурна характеристика

# data[].attributes.subject
Напівпровідникові терморезистори. Вольт-амперна характеристика. Температурна характеристика

# data[].attributes.body
Урок 50

https://share.google/aimode/UYg7lUmPKaV8NFt9S

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
План

1. Основні види напівпровідникових резисторів.

2. Терморезистори та їх основні характеристики.

1. Види напівпровідникових резисторів

Напівпровідникові резистори представляють собою напівпровідникові прилади,принцип дії яких оснований на властивостях напівпровідників змінювати свій опір під дією температури,електромагнітного випромінювання,прикладеної напруги,магнітного поля,механічних навантажень. До найбільш поширених напівпровідникових резисторів відносяться:

- напівпровідникові тензорезистори;

За допомогою напівпровідникових резисторів вирішується широкий круг задач по вимірюванню електричних,неелектричних і магнітних величин,по виконанню систем і пристроїв автоматичного управління,захисту приладів і пристроїв від перевантажень за струмом і напругою і т.п.

На рис.1 приведені умовно-графічні позначення напівпровідникових резисто-

рів

Рис.1 Умовні позначення напівпровідникових резисторів: а-терморезистори; б- фоторезистори; в-варистори; г-магніторезистори.

2. Терморезистори та їх основні характеристики Терморезистор - напівпровідниковий прилад,опір якого сильно міняється в

залежності від температури.

Розрізняють два типи терморезисторів: термістор,опір якого із ростом температури падає,і позистор,у якого опір із збільшенням температури зростає. В деяких випадках термістори встановлюють в скляні балони і підігрівають струмом за допомогою спеціальної обмотки. Такі термістори називають термісторами непрямого підігріву. До основних характеристик терморезисторів відносяться температурна і вольт-амперна.

Температурна характеристика.

Температурна характеристика визначає залежність опору терморезисторів від температури: Rт(Т). Цю залежність добре апроксимує вираз:

де А,B - константи, що визначаються властивостями напівпровідникового матеріалу терморезистора і його конструкції;

B = ∆E/2k (∆E - енергія активації, k - постійна Больцмана); B - коефіцієнт тем-

Таким чином рівняння (3) , а значить і (2) представляє собою рівняння прямої лінії.

Температурна характеристика терморезистора (рис.2) будується по даних вимірювання опору терморезистора, який встановлюють в термостат. Для обчислення значень R ¥ і B результати вимірювання R T і Т представляють у вигляді то-

Внаслідок нелінійності рівняння (1) швидкість зміни опору при зміні темпера-

тури dR T непостійна і залежить від Т: dT

ризує чутливість опору терморезистора до зміни температури.

Таким чином в залежності від виду температурної характеристики температурний коефіцієнт опору a T може мати додатне або від'ємне значення.

Для позисторів за границями від'ємного діапазону температур D T a коефіцієнт a T має від'ємне значення (рис. 3).

ВАХ терморезисторів

ВАХ терморезисторів прямого підігріву із від'ємним різних типів (рис.3) мають лінійний характер в області малих струмів,що пояснюється незначним нагрівом. З ростом струму температура терморезистора підвищується,а його опір зменшується,в результаті чого лінійність ВАХ порушується. В залежності від характеру R(T) розрізняють три типи ВАХ. У терморезисторів з ВАХ першого типу (крива1) із збільшенням струму зростає напруга. Ці прилади використовують у вимірювальних схемах. У терморезисторів з ВАХ другого типу (крива2) у відповідному діапазоні струмів напруга практично не змінюється. Ці прилади використовують в якості стабілізаторів напруги. У терморезисторів третього типу (крива3) після досягнення максимуму з ростом струму зменшується напруга. Ці прилади використовуються в системах автоматичного регулювання.

Якщо послідовно з терморезистором включити лінійний резистор (рис.6),то коло характеризується релейним ефектом - стрибкоподібною зміною струму при зміні навколишньої температури або прикладеної напруги (рис.7)

Рис.6 Просте коло з терморезистором Рис.7 Виникнення релейного ефекту СтрумI можна визначити із розв'язку системи рівнянь:

На рис.6. показані ВАХ терморезистора,які відповідають температурам навколишнього середовища Т1 (крива І) і Т2 (крива ІІ),причому Т2>Т1. Лінія ІІІ відповідає рівнянню

Uт = E-IR (8)

При температурі Т1 в колі І1,визначається абсцисою точки 1 перетину ВАХ терморезистора І і прямої ІІІ. При збільшені зовнішньої температури від Т1 до Т2 ВАХ терморезистора опускається. При цьому струм спочатку зростає і плавно до значення І2 в точці 2,яка відповідає нестійкому станові схеми,і дані (при невеликому зростані температури) стрибком зростає до І3 в точці 3,де зберігає стійке значення при постійній температурі. Це явище називається прямим релейним ефектом.

Зменшення температури приводить до плавного зменшення струму до значення І1 в точці 4 і дальше - до стрибкоподібного зменшення струму до І1 (точка 1). Це називається зворотнім релейним ефектом.

Основними параметрами терморезисторів являються:

· Номінальний (холодний) опір - опір робочого тіла терморезистора при температурі навколишнього середовища 20°С,Ом.

· Температурний коефіцієнт опору αт,який виражає в процентах зміну аб-

солютної величини опору терморезистораα при зміні його температури на

1°С.

де, B - коефіцієнт температурної чутливості,що залежить від фізичних властивостей матеріалу, К.

· Найбільша потужність розсіювання - потужність,при який терморезистор,що знаходиться при t=20°C,розігрівається струмом максимальної робочої температури.

· Максимальна робоча температура - температура,при який характеристики терморезистора залишаються стабільними протягом тривалого часу.

· Постійна часу τ - час,протягом якого температура терморезистора зменшується в е раз відносно вибраного переходу температур. Параметр τ характеризує теплову інерцію терморезистора.

· Постійна часу τ представляє собою відношення теплоємності С до коефіцієнту розсіювання б

· Теплоємність С - кількість тепла,яку необхідно надати терморезистору,щоб підняти температуру робочого тіла на 1°С, Дж/°С.

· Коефіцієнт розсіювання б - потужність,що розсіюється терморезистором при різниці температур робочого тіла і навколишнього середовища на 1°С,Вт/град.

На рис.8 приведена схема використання позистора. В цій схемі позистор RK,увімкнутий послідовно з опором навантаження Rн,використовується в якості обмежувача струму. Коли опір навантаження падає нижче відповідного значення,в колі зростає струм і збільшується температура позистора. Опір позистора при цьому зростає,що зменшує струм в колі навантаження.

Рис.8. обмежувач струму на позисторі.

Форми,габарити і конструктивні особливості сучасних терморезисторів досить різні і їх виготовлюють у виді дисків,мініатюрних бусинок,плоских прямокутників і др.(рис.9.). Для захисту від дії зовнішнього середовища поверхню терморезисторів покривають спеціальними емалями і лаками або розміщують в герметичні корпуса.

Рис.9. Зовнішній вид терморезисторів.

Терморезистори і позистори не мають вентильних властивостей. За матеріалами,що використовуються для створення терморезисторів їх можна розділити на два основних типи:

- полікристалічні терморезистори;

- монокристалічні терморезистори;

Найбільш поширені полікристалічні терморезистори,виготовлені на мідномарганцевих (ММТ),кобальто-марганцевих (КМТ) напівпровідникових композиціях (термістори) та на основі титану-барія BaTiO3 (позистори).

Терморезистори широко використовують для регулювання і вимірювання температури,температурної компенсації,в схемах стабілізації напруги і рівня сигналу,а також в якості чутливих елементів газованих затворів,вимірювачів рівня рідини і т.д. Нижче приведені області використання деяких терморезисторів:

3. Фоторезистори Фоторезистори - напівпровідникові прилади, опір яких міняється під дією світ-

лового потоку або проникаючого випромінювання. Принцип роботи фото резистора ґрунтується на фото резистивному ефекті.

Конструкція фоторезисторів складається із діелектричної підкладки, на яку нанесено світлочутливий шар напівпровідника, до якого припаяні зовнішні виводи (електроди). Для захисту від вологи світлочутливий шар покривають прозорим ла-

ком. Підкладку з напівпровідниковим шаром розміщують в металічний або пластмасовий корпус, що має вікно для проходження світлового потоку. Для виготовлення світлочутливого шару використовують сульфід кадмію, сірчистий свинець і селенід кадмію.

На рис.1. приведено конструкція фото резистора.

Фоторезистори вмикають в коло послідовно з джерелом напруги і опором навантаження (рис.2.)

Рис. 1. Конструкція фоторезистора

Рис.3. Характеристики фоторезисторів

4. Варистори Варистор - це напівпровідниковий резистор, опір якого залежить від прикла-

деної напруги.

Варистори представляють собою напівпровідникові резистори з струмопровідним елементом, виконаним з карбіду кремнію і керамічного зв'язуючого матеріалу. Схема ввімкнення варистора приведена на рис.10. Зі збільшенням напруги опір варистора зменшується, а струм в колі - зростає . Основною особливістю варистора являється нелінійність його вольт-амперної характеристики, яка пояснюється явищами, які відбуваються на контактах і на поверхні кристалів карбіду кремнію.

Рис.10. Схема ввімкнення (а) і типова вольт-амперна характеристика варистора (б).

При підвищені напруги, прикладеної до варистора, зростає напруженість електричного поля між окремими кристалами. Все це приводить до підвищення провідності варистора, полярність прикладеної напруги суттєвого значення немає, - нелінійне зростання струму через прилад спостерігається при підвищені напруги будь-якої полярності. Так як вольт-амперна характеристика симетрична, варистор може використовуватись в колах постійного і змінного струмів.

Динамічний опір в даній точці вольт-амперної характеристики можна визначити за тангенсом кута нахилу дотичної до вольт-амперної характеристики.

· Допустима потужність розсіювання - потужність, при якій вартість збері-

гає свої параметри в заданих технічних умовах на протязі терміну служби.

Сучасні варистори використовуються в різних електронних схемах для захисту приладів і елементів схем від перенапруги; стабілізації напруги і струму; регулювання і перетворення електричних сигналів.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
напівпровідникові

# data[].attributes.attachment_link.title
Тема 2.2.НАПІВПРОВІДНИКОВІ РЕЗИСТОРИ

# data[].attributes.attachment_link.description
Работа по теме: Основи Електроніки (Книга 1). Глава: Тема 2.2.НАПІВПРОВІДНИКОВІ РЕЗИСТОРИ. ВУЗ: ДГПУ.

# data[].attributes.headline
Електричні властивості напівпровідників. Електронна та діркова електропровідність. Домішковий та тепловий характер провідності.

# data[].attributes.subject
Електричні властивості напівпровідників. Електронна та діркова електропровідність. Домішковий та тепловий характер провідності.

# data[].attributes.body
Урок 49

https://share.google/aimode/K2SfXoI56WoIuKEQz

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Фізика Онлайн

# data[].attributes.attachment_link.title
Фізика 11. Урок-презентація «Електричний струм у напівпровідниках» + 5 задач

# data[].attributes.headline
Газорозрядні джерела світла, їх будова, принцип роботи, призначення. Маркування ГРП.

# data[].attributes.subject
Газорозрядні джерела світла, їх будова, принцип роботи, призначення. Маркування ГРП.

# data[].attributes.body
Урок 48

https://share.google/aimode/BtnGKLomxAichEvlv

# data[].attributes.attachment_link.title
5.2. Схеми включення газосвітних ламп

# data[].attributes.attachment_link.description
Работа по теме: Lab_rab. Глава: 5.2. Схеми включення газосвітних ламп. ВУЗ: КНУ.

# data[].attributes.headline
Електричні явища та носії заряду в газах. Тліючий та дуговий розряди, їх використання в газорозрядних приладах. Види газорозрядних приладів: неонова лампа, тиратрон, стабілітрон.

# data[].attributes.subject
Електричні явища та носії заряду в газах. Тліючий та дуговий розряди, їх використання в газорозрядних приладах. Види газорозрядних приладів: неонова лампа, тиратрон, стабілітрон.

# data[].attributes.body
Урок 47

https://share.google/aimode/Ewez3FXvwmdnkvQDv

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Електричні явища та носії заряду в газах.

Тліючий та дуговий розряди, їх використання в газорозрядних приладах.

Основні види газорозрядних приладів; неонова лампа, тиратрон, стабілітрон тощо.

Лампи розжарювання, газорозрядні джерела світла, їх будова, принцип роботи, призначення та правила газорозрядних приладів, маркування.

Тема 4. Напівпровідникові прилади

Електричні властивості напівпровідників. Електронна та діркова електропровідність. Домішковий та тепловий характер провідності.

Напівпровідниковий терморезистор, вольт-амперна й температурна характеристики.

Електронно-дірковий перехід та його властивості. Напівпровідникові діоди, вольт-амперні характеристики в прямому та зворотньому включеннях.

Транзистори, принцип роботи.

Біполярні транзистори.Схеми включення біполярних транзисторів. Вхідні та вихідні характеристики, коефіцієнт підсилення.

Польові транзистори

Тема 5. Виробництво, розподіл та споживання електричної енергії

Виробництво і споживання електричної енергії як єдиний процес. Електроенергетичні системи.

Електричні станції. Порівнялькі техніко-економічні характеристики теплових гідравлічних і атомних електростанцій.

Електричні мережі. Кабельні і повітряні лінії електропередач. Способи втрат потужності при передачі електричної енергії.

Електропостачання промислових та електротранспортних підприємств. Трансформатарні підстанції і розподільні пункти. Тягові підстанції. Типи споживачів електричної енергії. Категорії споживачів .

Лабораторна робота №2. (2 год.).Дослідження однофазного трансформатора.

Типова навчальна пограма з предмету "Електроматеріалознавство"

Тема 1. Діелектрики.

Поляризація діелектриків: електронна (іонна, дипольна, об'ємно-зарядна, спонтанна); поняття про сегнетоелектрики.

Діелектрична проникність і тангенс кута діелектричних утрат. Утрати енергії в діелектриках при постійній та перемінній напругах.

Пробій діелектриків - тепловий і електричний. Електрична міцність діелектриків. Поняття про пробій рідких та твердих діелектриків.

Газоподібні діелектрики. Електропровідність газів, поняття про іонізацію. Вольт-амперна характеристика. Пробій газів на межі з твердим тілом. (Залежність електричної міцності газоподібних діелектриків від тиску і відстані між електродами).

Рідинні діелектрики. Синтетичні рідинні діелектрики: совол, совтол, октол та ін. Склад, основні параметри, марки, застосування.

Тверді органічні діелектрики. Електроізоляційні емалі: гліфтові, епоксидні; склад, основні параметри, застосування.

Термопластичні компаунди: просочувальні, заливочні, бітумні; склад, основні параметри і застосування.

Термореактивні компаунди; склад, основні параметри та їх застосування.

Тверді неорганічні діелектрики. Природна електроізоляційна слюда, мусковит, флонопит, конденсаторна слюда, матеріали слюдяні клейові: міканіти - склад, основні параметри, застосування.

Слюдинітові електроізоляційні матеріали: слюдинітові папери, слюденіти; склад, основні параметри, застосування. Слюдопластові матеріали, їх склад, застосування.

Виробні пластики. Гетинакс, текстоліт. Склад, параметри, особливості обробки, застосування.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
держ_стандарт_слюсар_електромонтажник

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
газорозрядні

# data[].attributes.attachment_link.title
Тема 3. Іонні (газорозрядні) прилади

# data[].attributes.attachment_link.description
Работа по теме: Держ_стандарт_Слюсар_електромонтажник. Глава: Тема 3. Іонні (газорозрядні) прилади. ВУЗ: ЛНУ.

# data[].attributes.headline
Електронно-променева трубка (ЕПТ). Будова та принцип роботи. Осцилограф

# data[].attributes.subject
Електронно-променева трубка (ЕПТ). Будова та принцип роботи. Осцилограф

# data[].attributes.body
Урок 46

https://share.google/aimode/D8mp9Kyzq1KC8tExp

# data[].attributes.attachment_link.title
2 Електронно-променева трубка та принцип дії електронного осцилографа

# data[].attributes.attachment_link.description
Работа по теме: Лекція вимірювання. Глава: 2 Електронно-променева трубка та принцип дії електронного осцилографа. ВУЗ: ИФНТУНГ.

# data[].attributes.headline
Фізичні основи електроніки. Катоди електровакуумних приладів. Діоди, триоди, тетроди, пентод.

# data[].attributes.subject
Фізичні основи електроніки. Катоди електровакуумних приладів. Діоди, триоди, тетроди, пентод.

# data[].attributes.body
Урок 45

https://share.google/aimode/N8SeJWfmI7PWsQQIZ

# data[].attributes.attachment_link.title
Електричний струм у вакуумі, електронно-вакуумні пристрої. НУШ

# data[].attributes.headline
Виконати тести та надіслати на електронну адресу

# data[].attributes.subject
Виконати тести та надіслати на електронну адресу

# data[].attributes.headline
Будова та технічні характеристики електромагнітних виконавчих пристроїв.

# data[].attributes.subject
Будова та технічні характеристики електромагнітних виконавчих пристроїв.

# data[].attributes.body
Урок 44

https://share.google/aimode/OiliVBkbQBnaIyu8A

# data[].attributes.attachment_link.title
Загальна характеристика виконавчих елементів

# data[].attributes.attachment_link.description
Работа по теме: EPA_2010_7. Глава: Загальна характеристика виконавчих елементів. ВУЗ: ИФНТУНГ.

# data[].attributes.headline
Будова та технічні характеристики контакторів та магнітних пускачів

# data[].attributes.subject
Будова та технічні характеристики контакторів та магнітних пускачів

# data[].attributes.body
Урок 43

https://share.google/aimode/62RNYoR5ZedCXVOv5

# data[].attributes.attachment_link.title
Тема 3.1. Будова, призначення, принцип дії контакторів, магнітних пускачів та реле.

# data[].attributes.attachment_link.description
Работа по теме: Лекції. Глава: Тема 3.1. Будова, призначення, принцип дії контакторів, магнітних пускачів та реле.. ВУЗ: НУВХП.

# data[].attributes.headline
Будова та технічні характеристики автоматичних вимикачів, електромагнітних реле.

# data[].attributes.subject
Будова та технічні характеристики автоматичних вимикачів, електромагнітних реле.

# data[].attributes.body
Урок 42

https://share.google/aimode/57y7l1W9N792FuzeF

# data[].attributes.headline
Будова та технічні характеристики рубильників, вимикачів, перемикачів, запобіжників.

# data[].attributes.subject
Будова та технічні характеристики рубильників, вимикачів, перемикачів, запобіжників.

# data[].attributes.body
Урок 41

https://share.google/aimode/Zjza8K0fZky652fxe

# data[].attributes.attachment_link.description
5.1. Рубильники,
пакетні вимикачі та перемикачі

# data[].attributes.headline
Двигуни постійного струму. Схеми збудження. Основні характеристики.

# data[].attributes.subject
Двигуни постійного струму. Схеми збудження. Основні характеристики.

# data[].attributes.body
Урок 40

https://share.google/aimode/W5jIxbkTTrC2fyZk5

# data[].attributes.attachment_link.title
Тема 1.3 Двигуни постійного струму.

# data[].attributes.attachment_link.description
Работа по теме: ЕП ЕО cт.зао. консп. програм. 2010. Глава: Тема 1.3 Двигуни постійного струму.. ВУЗ: НУ ЛП.

# data[].attributes.headline
Основні характеристики генератора постійного струму. Паралельна робота генераторів.

# data[].attributes.subject
Основні характеристики генератора постійного струму. Паралельна робота генераторів.

# data[].attributes.body
Урок 39

https://share.google/aimode/XCntFOjaiYxR0c7lO

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Юлія Куліченко

# data[].attributes.attachment_link.title
Загальні відомості про електричні машини постійного струму, їх будова та принцип дії

# data[].attributes.headline
Способи збудження генератора постійного струму: незалежне, послідовне, паралельне, мішане.

# data[].attributes.subject
Способи збудження генератора постійного струму: незалежне, послідовне, паралельне, мішане.

# data[].attributes.body
Урок 38

https://share.google/aimode/1KtJDOaOVUSArehGv

# data[].attributes.attachment_link.title
5. Типи генераторів постійного струму.

# data[].attributes.attachment_link.description
Работа по теме: Електричні машини постійного струму. Глава: 5. Типи генераторів постійного струму.. ВУЗ: НУБиП.

# data[].attributes.headline
Електрорушійна сила. Реакція якоря. Комутація струму. Додаткові полюси

# data[].attributes.subject
Електрорушійна сила. Реакція якоря. Комутація струму. Додаткові полюси

# data[].attributes.body
Урок 37

https://share.google/aimode/nFzmXdlmXx6KXz06W

https://studfile.net/preview/9705643/page:8/

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Фізика Онлайн

# data[].attributes.attachment_link.title
Фізика 11. Урок-презентація «Електрорушійна сила. Закон Ома для повного кола»

# data[].attributes.headline
Принцип дії та будова генератора постійного струму.

# data[].attributes.subject
Принцип дії та будова генератора постійного струму.

# data[].attributes.body
Урок 36

https://studfile.net/preview/9626230/

# data[].attributes.attachment_link.title
Будова та принцип роботи генератора

# data[].attributes.headline
Способи реверсування. Регулювання швидкості обертання асинхронних машин.

# data[].attributes.subject
Способи реверсування. Регулювання швидкості обертання асинхронних машин.

# data[].attributes.body
урок 35

https://share.google/aimode/xGbjQqkzeJzUO9DsD

# data[].attributes.attachment_link.title
14. Регулювання швидкості обертання ротора

# data[].attributes.attachment_link.description
Работа по теме: Elektrotekhnika. Глава: 14. Регулювання швидкості обертання ротора. ВУЗ: ГЭТУТ.

# data[].attributes.headline
Механічна характеристика асинхронного двигуна.

# data[].attributes.subject
Механічна характеристика асинхронного двигуна.

# data[].attributes.body
Урок 34

https://share.google/aimode/alYhPbUUI853imJYT

# data[].attributes.attachment_link.title
11.7. Механічна характеристика асинхронної машини

# data[].attributes.headline
Обертовий момент. Коефіцієнт корисної дії електричних машин.

# data[].attributes.subject
Обертовий момент. Коефіцієнт корисної дії електричних машин.

# data[].attributes.body
Урок 33

https://share.google/aimode/p2FsTuUChqpOV6V9L

# data[].attributes.attachment_link.title
2. Коефіцієнт корисної дії (ккд)

# data[].attributes.attachment_link.description
Работа по теме: Электрические машины2. Глава: 2. Коефіцієнт корисної дії (ккд). ВУЗ: ДТПА.

# data[].attributes.headline
Синхронна швидкість обертання магнітного поля статора. Ковзання.

# data[].attributes.subject
Синхронна швидкість обертання магнітного поля статора. Ковзання.

# data[].attributes.body
Урок 32

https://share.google/aimode/z7fs95uYYb0mwHbj8

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Робота 16. Дослідження характеристик трифазно-
го асинхронного двигуна з коротко-
замкненим ротором

Вивчити конструкцію, принцип дії та експериментально дослідити основні характеристики трифазного асинхронного двигуна з короткозамкненим ротором.

16.2. Короткі теоретичні відомості

Із всіх електричних двигунів найбільш простими за конструкцією, надійністю в експлуатації, довговічністю та дешевизною є асинхронні трифазні двигуни. Вони складають більше 85% електричних двигунів, які використовуються в промисловості, в будівництві, на транспорті, в сільському господарстві та в інших галузях.

В електричному двигуні відбувається процес перетворення електричної енергії в механічну за рахунок взаємодії магнітних полів. Тому для розуміння принципу дії електричних двигунів змінного струму необхідно знати як і які утворюються магнітні поля при протіканні синусоїдного струму в їх обмотках.

Більшість електричних машин конструктивно представляє собою два коаксиальних циліндри, які відділені один від одного повітряним проміжком (рис.16.1). Циліндри зібрані із тонких листів електротехнічної сталі з метою зменшення втрат на вихрові струми. Зовнішній циліндр, звичайно нерухомий, називають статором, а внутрішній, який

обертається, - ротором.

Рис. 16.1. На внутрішній частині циліндра статора є пази, в які закладають обмотку. При протіканні в ній струму

виникає магнітне поле, лінії магнітної індукції якого замикаються по тілу статора, повітряних проміжках і тілу ротора. Місце виходу ліній магнітної індукції із статора приймають за північний полюс, а місце входу їх в статор - за південний. Отже, при одній обмотці маємо поле з однією парою полюсів, як показано на рис.16.1. Якщо в пазах статора розмістити дві обмотки, вісі яких змістити на кут , то одержимо магнітне поле з двома парами полюсів.

Лінії магнітної індукції, які охоплюють всю обмотку, зчіплюються зі всіма витками обмотки, а ті, що перетинають її, - лише з частиною витків. Тому магнітна індукція (магнітний потік на одиницю площі) на осі обмотки буде найбільшою, а перпендикулярно до неї - буде дорівнювати нулю. Оскільки опір магнітному потоку повітря і міді провідників обмотки, розташованих в пазах, великий, то магнітний потік, в основному, буде проходити між пазами і розподіл магнітної індукції у перерезі повітряного проміжку між статором і ротором буде мати ступінчастий вигляд, як показано на рис.16.2.

Щоби одержати аналітичну залежність розподілу індукції по колу, ступінчастий графік можна розкласти в ряд Фурьє і розглянути першу гармоніку. Для першої гармоніки магнітна індукція в повітряному проміжку має найбільше значення на вісі обмотки і дорівнює нулю на нейтральній лінії, яка перпендикулярна до її осі. Для точки, зміщеної відносно осі на кут  , .

Рис.16.2. Рис.16.3.

Розподіл індукції за гармонічним законом у перерізі повітряного проміжку, як показано на рис.16.2, відповідає вказаному напрямку струму в обмотці. Коли обмотку живити синосоїдною напругою, то магнітний потік, який зчеплений з нею, і магнітна індукція в будь-якій точці розточки статора також будуть змінюватися за синусоїдним законом, тобто . Позначивши максимальне значення індукції на вісі обмотки через , можна записати, що

, /16.1/

якщо рахунок часу вести з моменту, коли індукція має максимальне значення.Необхідно відмітити, що при зміні індукції в часі синусоїдний її розподіл по розточці статора не буде порушуватися (змінюється лише амплітуда). На рис. 16.3. показані криві індукції для різних моментів часу (від до ). З цього рисунка видно, що вісь магнітного поля займає незмінне положення у просторі і збігається з віссю обмотки. Магнітне поле, яке має змінну амплітуду, а вісь якого не змінює свого положення у просторі, називається пульсуючим магнітним полем.

Пульсуюче магнітне поле не створює електромагнітного моменту. Його може створити магнітне поле, яке рухається. У 1885 р. італійський вчений В.Ферраріс відкрив явище обертового магнітного поля.

Для створення обертового магнітного поля по колу статора розташували три обмотки, вісі яких зсунуті одна відносно другої на кут , як показано на рис.16.4.

Р ис.16.4. Рис.16.5.

При живленні цих обмоток симетричною трифазною системою синусоїдних напруг виникають три пульсуючі магнітні поля, вісі яких також будуть зсунуті на кут .

На рис.16.5 показана картина розподілу магнітної індукції у повітряному проміжку у випадку, коли в першій обмотці струм максимальний. Оскільки магнітний опір повітря сталий, то при визначенні результуючої індукції у бідь-якій точці можна використати принцип накладання. Згідно з цим принципом миттєве значення результуючої індукції в у точці, зміщеній відносно вісі першої обмотки на кут , дорівнюватиме

, /16.2/

де індукції, що створюють у цій точці пульсуючі поля, зв'язані з першою, другою і третьою обмотками.

Якщо відлік часу будемо вести від моменту, коли індукція на вісі першої обмотки має максимальне значення, то, як і для однієї обмотки згідно з /16.1/,

/16.3/

де індукції на вісях відповідних обмоток, а максимальне (амплітудне) значення на вісі кожної обмотки.

Склавши рівняння /16.3/ і замінивши добуток косинусів сумою за формулою , одержимо

/16.4/

тому що сума останніх трьох членів у рівнянні /16.4/ дорівнює нулю. У цьому легко переконатись, якщо використати формулу .

Допустимо, що точка, в якій ми визначили індукцію, рухається по розточці статора від вісі першої обмотки з кутовою швидкістю у від'ємному напрямку, тобто за годинниковою стрілкою. Тоді і в цій точці індукція

. /16.5/

З рівняння /16.5/ слідує, що вісь результуючого магнітного поля обертається у від'ємному напрямку з кутовою швидкістю , здійснюючи повний оберт за час, який дорівнює повному періоду змінного струму в обмотці. Значення індукції на цій осі стале і дорівнює , а в розточці статора вона буде розподілена за синусоїдним законом.

Магнітне поле, вісь якого обертається, прийнято називати обертовим магнітним полем. Коли величина індукції у повітряному проміжку в точці, яка лежить на вісі обертового поля, не змінюється, то таке поле називають коловим обертовим полем, бо його можна представити вектором сталої довжини, кінець якого, рухаючись, описує коло.

Все сказане про обертове магнітне поле відноситься до випадку, коли обмотка статора складається з трьох котушок, зміщених у просторі на 120˚, що відповідає одній парі полюсів (р=1). Якщо збільшити число котушок в р разів, то кутова швидкість обертового магнітного поля буде в р разів меншою кутової частоти змінного струму, бо за період змінного струму Т вісь поля повернеться на кут . Отже, в багатополюсному двигуні кутова швидкість магнітного поля

, /16.6/

де f - частота змінного струму.

Асинхронний двигун як і синхронний генератор складається із статора і ротора. Статор складається із сталевого або чавунного корпусу, в якому закріплене циліндричне осердя з пазами, зібране з тонких ізольованих листів електротехнічної сталі. На внутрішній поверхні циліндра, в пазах, розміщена трифазна обмотка, яка при живленні трифазною напругою створює обертове магнітне поле. Початки і кінці обмоток статора виведені на щиток. Якщо лінійна напруга в мережі , то обмотки з'єднують зіркою, а коли - то трикутником.

Ротор двигуна складається із осердя, зібраного як і статор із тонких листів електротехнічної сталі і закріпленого на валу, і обмотки, розміщеної в пазах. Обмотка короткозамкненого ротора представляє собою алюмінієві або мідні стержні, укладені в пази без ізоляції і з'єднані з торців кільцями накоротко. За зовнішнім виглядом обмотка нагадує „колесо білки" .

Принцип дії асинхронного двигуна полягає у тому, що струм у трифазній обмотці утворює магнітне поле, яке обертається відносно статора зі частотою . Це магнітне поле індукує в обмотці ротора трифазну систему ЕРС, котра зумовлює протікання трифазного струму. Трифазний струм створює своє магнітне поле, яке обертається відносно ротора з кутовою швидкістю

, /16.7/

де - частота струму в роторі. Частота струму в роторі згідно /16.7/

, /16.8/

де - кутова швидкість ротора; - ковзання. У просторі магнітне поле ротора буде рухатись зі швидкістю

, тобто магнітне поле, яке створюється струмом в обмотці ротора, обертається у просторі зі швидкістю магнітного поля статора. Однакова (синхронна) швидкість руху магнітних полів статора і ротора утворює електромагнітний момент, який обертає ротор.

Будь-яке перетворення енергії одного виду в інший зв'язане з втратами. На рис. 16.6 наведена енергетична діаграма двигуна, на якій позначені:

- потужність, яку споживає двигун;

- електричні втрати в обмотці статора;

- втрати потужності в осерді статора (на гістерезіс і перемагнічення);

електро-

Рис.16.6 магнітна потужність ( - обертовий момент); - електричні втрати в обмотці ротора.

Втратами потужності в осерді ротора, зазвичай, нехтують, бо вони пропорційні частоті струму в роторі, яка згідно з /16.8/ складає 1...3 Гц. Тому вважають, що механічна потужність, яку розвиває двигун, . Звідки

. Отже, електричні втрати в обмотці ротора

. /16.9/

Окрім електричних витрат в роторі іще є такі втрати:

- втрати потужності на тертя та охолодження;

- додаткові втрати від дії вищих гармонік, зумовлених ступінчастим розподілом магнітної індукції у повітряному проміжку (рис.16.2). Вони створюють додатковий гальмівний момент, як і механічні втрати, і тому їх складають з механічними.

Корисна потужність

/16.10/

Експлуатаційні показники роботи асинхронних двигунів визначають його механічна та робочі характеристики. До них відносять залежності потужності Р 1, струму статора І 1, ковзання s, коефіцієнта корисної дії η і коефіцієнта потужності cosφ 1 від корисної потужності Р 2. Характер цих залежностей можна вияснити за допомогою спрощеної схеми заміщення, яка наведена на рис. 16.7. На схемі позначено: U ф - фазна напруга живлення; І 1 - фазний струм статора; - зведений до обмотки статора струм ротора; х 1і - реактивний опір обмотки статора і зведений до обмотки статора реактивний опір обмотки ротора; r 1 і - активний і зведений опори обмоток статора і ротора; і - активний і реактивний опори контура намагнічування (опори обмотки статора при холостому ході двигуна, тобто при ); - струм контура намагнічування; - ковзання.

Механічна характе-ристика асинхронного дви-гуна, як і будь-якого двигуна, представляє со-бою залежність швид- кості обертання від моменту . Знайти аналітичний вираз досить склад- Рис.16.7. но. Тому шукають залеж-

ність моменту від ков- зання , знаючи, що кутова швидкість двигуна

. /16.11/

На підставі залежностей і будують механічну характеристику двигуна.

Момент, який розвиває асинхронний двигун можна визначити з /16.9/, замінивши дійсні величини на зведені:

. /16.12/

Заміна дійсних величин зведеними допустима, бо зведені величини визначають з умови рівності енергетичних показників зведеної і дійсної схеми.

У відповідності до схеми заміщення зведений струм ротора

. /16.13/

Підставивши значення в /16.12/, одержимо

. /16.14/

Крива має два максимуми: один в генераторному режимі, коли , другий - в режимі двигуна коли . Прирівнявши , визначають критичне значення , при якому момент двигуна досягає максимального (критичного) значення М к. Критичне ковзання

. /16.15/

Підставивши значення в /16.13/, знаходять вираз для визначення критичного моменту

. /16.16/

Знак „+" в рівностях /16.15/ і /16.16/ відноситься до рушійного і гальмівного противмиканням режимів, а знак „-" - до генераторного режиму роботи двигуна паралельно з мережею живлення. Бо в цьому режимі він споживає з мережі струм намагнічування.

Якщо вираз /16.14/ розділити на /16.16/, то після нескладних перетворень одержимо

, /16.17/

де .

Із виразу /16.14/ видно, що момент двигуна пропорційний квадрату напруги, тобто момент двигуна дуже чутливий до коливань напруги в мережі. Так, при заданому ковзанні і зменшенні напруги на 10% , момент зміниться на 19%(М=0.91М ном), що необхідно враховувати при виборі потужності двигунів.

Критичне ковзання (формула 16.15) і швидкість ідеального холостого ходу (формула 16.6) не залежать від напруги.

На рис. 16.8 наведена характеристика асинхронного двигуна, яка має такі характерні точки:

; , при цьому швидкість двигуна дорівнює синхронній;

; , що відповідає номінальному ковзанню і номінальному моменту;

; - критичне ковзання і максимальний момент в рушійному режимі роботи двигуна;

; - початковий пусковий момент;

; - макси-

мальний момент в генераторно-

Рис.16.8. му режимі роботи двигуна. При двигун працює в режимі гальмування противмиканням.

При має місце генераторний режим роботи двигуна паралельно з мережею.

Якщо в рівнянні /16.17/ знехтувати активним опором обмотки статора, то отримаємо формулу, якою практично користуються при розрахунках:

. /16.18/

Підставивши в /16.18/ замість змінних значень М і s їх номінальні значення s ні М нта позначивши , одержимо

. /16.19/

На рис. 16.9 наведена механічна характеристика двигуна, ротор якого має круглі пази. Ділянка характеристики від до відповідає рівнянню /16.18/. На ділянці від до 0 дійсні значення моменту (крива 1) значно відрізняються від розрахункових (крива 2). Відношення пускового моменту до номінального знаходиться в межах 1,2...2, при цьому більше відношення характерне для двигунів малої потужності.

Щоб збільшити пусковий

м омент випускають асинх-

ронні двигуни спеціального призначення, ротори яких виготовляють з подвійними круглими пазами або з тонкими довгими пазами. Це призводить до збільшення пускового моменту, але при низькій швидкості момент двигуна стає меншим за пусковий (крива 3 на рис. 16.9), що зумовлено

Рис.16.9 впливом вищих гармонік із-за

насичення сталі в зоні зубців

ротора. Такі двигуни мають нижчі коефіцієнти корисної дії і потужності.

Робочі характеристики двигуна середньої потужності наведені на рис. 16.10. Їх характер пояснюється наступним. Залежність струму статора від навантаження нелінійна. При Р 2=0 струм статора визначається, в основному, струмом намагнічування. При збільшенні навантаження збільшуються ковзання, ЕРС обмотки ротора і, як наслідок, зростає струм ротора, що слідує з формули /16.13/. Це зростання не є пропорційним, бо одночасно змінюється і реактивний опір обмотки ротора , де - індуктивність обмотки.

З алежність має дві характерні точ-ки: при ковзання визначає момент холостого ходу двигуна М х; при Р 2=Р н s=s н. Між цими точками ковзання змінюється за законом, близьким до лінійного, бо

де - залежність Рис. 16.10. моменту двигуна від ковзання (формула16.17).

Робоча характеристика виражає залежність між корисною потужністю і потужністю, яку споживає двигун, тобто показує, яка частина повної потужності перетворюється в механічну потужність. Це перетворення залежить від фазового зсуву між напругою і струмом статора. Фазовий зсув визначає також потужність, яка йде на створення електромагнітного поля. Асинхронний двигун, як і трансформатор, споживає із мережі струм І 0, який йде на створення основного магнітного потоку і який відстає від напруги на кут , близький до π/2. Тому при холостому ході . При збільшенні навантаження збільшуються активні складові струмів ротора і статора, що призводить до різкого збільшення . Максимального значення досягає при . При подальшому збільшенні Р 2 величина починає зменшуватись. Це зумовлене збільшенням ковзання, а значить і реактивного опору обмотки ротора, а значить, і фазового зсуву . Зі збільшенням збільшується і , а буде зменшуватись. Для асинхронних двигунів номінальний . Менша цифра відноситься до двигунів малої потужності.

Характер робочої характеристики пояснюється наступним. Коефіцієнт корисної дії

. /16.20/

Втрати потужності згідно з /16.10/ складається із постійних втрат і змінних, які пропорційні квадрату струму і які залежать від навантаження. При холостому ході переважають втрати в сталі, бо і І 1 дорівнює струму холостого ходу, який близький до струму намагнічування І 0. Зі збільшенням Р 2 змінні втрати (втрати в міді обмоток і ) зростають і коли вони досягнуть постійних втрат, ККД буде максимальним. При подальшому зростанні Р 2 змінні втрати збільшуються, що призводить до значного зменшення ККД. Коефіцієнт корисної дії асинхронних двигунів досить високий і знаходиться в межах 0,7...0,96 в залежності від потужності: двигуни великої потужності мають вищий ККД.

Вид робочої характеристики визначає те, що . Оскільки залежність спочатку різко зростає, досягає максимуму, а потім знижується, то крива спочатку піднімається поступово, а потім - більш швидко, наближаючись до прямої лінії.

Важливою характеристикою асинхронних двигунів є пусковий струм, величина якого в залежності від потужності і форми пазів обмотки ротора більша номінального в 4...7 разів. Це зумовлено тим, що в момент пуску в обмотці ротора індукується максимальна ЕРС , бо її провідники перетинаються магнітним потоком статора з максимальною швидкістю, рівною . Максимальна ЕРС спричиняє максимальний струм в обмотці ротора і відповідно - максимальний (пусковий) струм в обмотці статора. Після пуску ЕРС ротора буде зменшуватись, зменшуватись будуть і струми в обмотках ротора і статора до значення, яке відповідатиме рівності моменту двигуна моменту сил опору механізму, який приводиться в рух.

# data[].attributes.attachment_link.title
16.1. Мета роботи

# data[].attributes.attachment_link.description
Работа по теме: Lab-16. Глава: 16.1. Мета роботи. ВУЗ: НУВХП.

# data[].attributes.headline
Обертове магнітне поле. Принцип дії та будова асинхронних двигунів з короткозамкненим ротором.

# data[].attributes.subject
Обертове магнітне поле. Принцип дії та будова асинхронних двигунів з короткозамкненим ротором.

# data[].attributes.body
Урок 31

https://share.google/aimode/EInJTpSmDNaCKF5Lk

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Кирильченко Вікторія

# data[].attributes.attachment_link.title
Асинхронні двигуни. Будова і принцип роботи.

# data[].attributes.attachment_link.description
Презентація розроблена для здобувачів профтехосвіти на предмет ”Електротехніка”.

# data[].attributes.headline
Використання трансформаторів при передачі електроенергії на великі відстані. Вимірювальні трансформатори.

# data[].attributes.subject
Використання трансформаторів при передачі електроенергії на великі відстані. Вимірювальні трансформатори.

# data[].attributes.body
Урок 30

https://share.google/aimode/fqoJ04iftdvhjvuUt

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Наталія Андрієнко

# data[].attributes.attachment_link.title
Виробництво, передача та використання енергії змінного струму. Трансформатор

# data[].attributes.headline
Векторні діаграми при різноманітних режимах роботи трансформатора, втрати потужності.

# data[].attributes.subject
Векторні діаграми при різноманітних режимах роботи трансформатора, втрати потужності.

# data[].attributes.body
Урок 29

https://share.google/aimode/wYs4kBBmWD02JVk8d

# data[].attributes.headline
Режими роботи трансформатора: холостого ходу, навантаження (робочий), короткого замикання. Коефіцієнт корисної дії.

# data[].attributes.subject
Режими роботи трансформатора: холостого ходу, навантаження (робочий), короткого замикання. Коефіцієнт корисної дії.

# data[].attributes.body
Урок 28

https://share.google/aimode/K4k7JNHk3lGMmvamk

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Цзяншань Скотех Електричний Co., ТОВ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Цзяншань Скотех Електричний Co., ТОВ

# data[].attributes.attachment_link.title
Як розрахувати ККД трансформатора? - Знання

# data[].attributes.attachment_link.description
Як розрахувати ККД трансформатора?

# data[].attributes.headline
Принцип дії та будова трансформатора. Коефіцієнт трансформації.

# data[].attributes.subject
Принцип дії та будова трансформатора. Коефіцієнт трансформації.

# data[].attributes.body
Урок 27

https://share.google/aimode/xL4RA5gjelIwITqJ9

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Авторський канал Андрія Прилипко

# data[].attributes.attachment_link.title
4. Трансформатор. Конструкція, принцип дії та застосування для розширення меж виміру

# data[].attributes.headline
Виконання практичної мостової схеми двох напів періодичного випрямляча змінного струму в постійний.

# data[].attributes.subject
Виконання практичної мостової схеми двох напів періодичного випрямляча змінного струму в постійний.

# data[].attributes.body
Урок 26

https://share.google/aimode/FnbAVHMJCwzxWIXnq

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Дослідження роботи мостової схеми випрямлення змінного струму".

дослідити схеми двопівперіодних випрямлячів, які працюють на активне навантаження.

1. Короткий теоретичний опис.

Сучасні радіоелектронні пристрої містять велику кіль кість транзисторів, електронно-променевих приладів, фо тоелементів, ІМС, Усі вони споживають електроенергію постійного струму, що дістають від випрямлячів.

У сучасній апаратурі застосовуються одно- та двофаз ні, двотактні й інші типи випрямлячів.

Найпростіший однопівперіодний випрямляч складається з послідовно ввімкнених джерела жив лення, діода та активного навантаження. У цій схемі змінний струм проходить через випрямляч і опір наванта ження протягом однієї половини періоду. Стала складова випрямленої напруги на навантаженні значно менша від діючої напруги змінного струму. При однопівперіодному випрямлянні цей струм сильно пульсує. Тому однофазні однотактні випрямлячі застосовуються в схемах, не кри тичних до великих пульсацій струму, їх використовують у телевізорах, ПЗЧ та вимірювальних приладах.

Найбільше поширення в апаратурі дістала однофазна однотактна (мостова) схема випрямляча (рис, 49, а). Тут первинна обмотка трансформатора вмикається в мережу однофазного змінного струму, а до вторинної обмотки приєднуються чотири випрямні діоди, з'єднані за схемою моста, причому в одну діагональ моста вмикається вто ринна обмотка силового трансформатора, в іншу - опір навантаження. Через навантаження випрямлений струм проходить за два півперіоди (рис. 49,6). Мостова схема випрямляча має ряд переваг: у ній краще використовуєть ся трансформатор; зворотна напруга на діоді вдвічі мен ша; конструкція трансформатора простіша.

2. Порядок виконання роботи.

2.1. Ознайомитися з лабораторною установкою,

2.3. Повзунок змінного резистора R установити в ниж нє положення на максимальне значення опору.

2.6. За даними табл. 1 у прямокутній системі коорди нат побудувати навантажувальну характеристику ви прямляча.

3. Контрольні питання.

3.1. З яких основних елементів складається випрямляч?

3.2. Яке при значення основних елементів випрямляча?

3.3 Що назива ється навантажувальною характеристикою випрямляча?

4. Зробіть висновок проведенної роботи.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Лакуста Руслан В'ячеславович

# data[].attributes.attachment_link.title
Лабораторна робота №9 Тема: "Дослідження роботи мостової схеми випрямлення змінного струму".

# data[].attributes.attachment_link.description
"Дослідження роботи мостової схеми випрямлення змінного струму". дослідити схеми двопівперіодних випрямлячів, які працюють на активне навантаження. 1. Короткий теоретичний опис. Сучасні радіоелектронні пристрої містять велику кіль ­ кість транзисторів, електронно-променевих приладів, фо ­ тоелементів, ІМС, Усі вони споживають електроенергію постійного струму, що дістають від випрямлячів.

# data[].attributes.headline
Вимірювання опорів. Вимірювальні мостові схеми та омметри. Вимірювання опорів ізоляції проводів.

# data[].attributes.subject
Вимірювання опорів. Вимірювальні мостові схеми та омметри. Вимірювання опорів ізоляції проводів.

# data[].attributes.body
Урок 25

https://share.google/aimode/l8Vr42Xh0Qu3bcFNj

# data[].attributes.attachment_link.description
10. Вимірювання опору

# data[].attributes.headline
Вимірювання струму та напруги. Схеми включення амперметра та вольтметра. Розрахунок шунтів та додаткових опорів.

# data[].attributes.subject
Вимірювання струму та напруги. Схеми включення амперметра та вольтметра. Розрахунок шунтів та додаткових опорів.

# data[].attributes.body
Урок 24

https://share.google/aimode/neuyzfkwgWnbKStOv

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Юрій Воротинцев

# data[].attributes.attachment_link.title
ЕТ Вимірювання струму, напргуги, розрахунок шунтів і додаткових опорів  Вимірювання опору

# data[].attributes.headline
Будова та принцип роботи КВП електродинамічної, індукційної, цифрової систем. Шкали приладів. Чутливість приладів.

# data[].attributes.subject
Будова та принцип роботи КВП електродинамічної, індукційної, цифрової систем. Шкали приладів. Чутливість приладів.

# data[].attributes.body
Урок 23

https://share.google/aimode/OonHngHU3NmMondiL

# data[].attributes.headline
Класифікація електровимірювальних приладів. Будова та принцип роботи КВП магнітоелектричної, електромагнітної систем.

# data[].attributes.subject
Класифікація електровимірювальних приладів. Будова та принцип роботи КВП магнітоелектричної, електромагнітної систем.

# data[].attributes.body
Урок 22

https://share.google/aimode/WYbclr9dKPY1LCHmg

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Бондарчук Тетяна Вікторівна

# data[].attributes.attachment_link.title
Презентація до уроку ”Електровимірювальні прилади”

# data[].attributes.attachment_link.description
Презентація для уроку ”Електровимірювальні прилади та принцип їх дії”. Матеріал розрахований в першу чергу на учнів фізико-математичного профілю навчання.…

# data[].attributes.headline
Значення та роль  електричних і радіотехнічних вимірювань. Методи та похибки вимірювань. Клас точності приладів.

# data[].attributes.subject
Значення та роль  електричних і радіотехнічних вимірювань. Методи та похибки вимірювань. Клас точності приладів.

# data[].attributes.body
Урок 21

https://www.youtube.com/watch?v=wSkB046DLOQ

https://share.google/aimode/eawaUHSuqRnQEBJSm

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Ганна Нікітіна

# data[].attributes.attachment_link.title
Електричні вимірювання "Похибки вимірювань"

# data[].attributes.body
Урок 20

https://share.google/aimode/zsxhhItJ1Ds6lfbDY

# data[].attributes.attachment_link.title
лабораторна робота Трифазна система змінного струму. Графічне зображення та векторні діаграми. З’єднання «Зіркою» та трикутником обмоток генератора і споживача. - Google Search

# data[].attributes.attachment_link.description
Ця лабораторна робота присвячена вивченню принципів передачі електроенергії у трифазних колах, які є основою сучасної енергетики [1, 2].

# data[].attributes.headline
Кількісне співвідношення між фазними і лінійними струмами та напругами при з’єднанні «Зіркою» чи трикутником.

# data[].attributes.subject
Кількісне співвідношення між фазними і лінійними струмами та напругами при з’єднанні «Зіркою» чи трикутником.

# data[].attributes.body
Урок 19

https://studfile.net/preview/8308959/page:5/

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Принц Марія Василівна

# data[].attributes.attachment_link.title
ТРИФАЗНІ КОЛА ЗМІННОГО СТРУМУ Методичні вказівки для самостійної роботи при розв’язуванні задач для учнів електромонтажних професій

# data[].attributes.attachment_link.description
Трифазне коло змінного струму – це електричне коло чи мережа змінного струму, в якому є три електричні вітки з ЕРС однакової частоти, початкові фази яких…

# data[].attributes.headline
Послідовне і паралельне з’єднання індуктивності і ємності. Резонанс напруг і струмів. Векторні діаграми. Частотні характеристики резонансних кіл.

# data[].attributes.subject
Послідовне і паралельне з’єднання індуктивності і ємності. Резонанс напруг і струмів. Векторні діаграми. Частотні характеристики резонансних кіл.

# data[].attributes.body
Урок 18

https://share.google/aimode/lpRPtnG7Lc2hN6hEA

# data[].attributes.attachment_link.title
16.Послідовне і паралельне з’єднання елементів. Резонанс напруг і струмів.

# data[].attributes.attachment_link.description
Работа по теме: опорний чистовик електротехніка. Глава: 16.Послідовне і паралельне з’єднання елементів. Резонанс напруг і струмів.. ВУЗ: КГАВТ.

# data[].attributes.headline
Коло змінного струму з індуктивністю; індуктивний опір. Ємність у колі змінного струму; ємнісний опір. Графіки і векторна діаграма струму і напруги. Закон Ома.

# data[].attributes.subject
Коло змінного струму з індуктивністю; індуктивний опір. Ємність у колі змінного струму; ємнісний опір. Графіки і векторна діаграма струму і напруги. Закон Ома.

# data[].attributes.body
Урок 17

https://share.google/aimode/fkGiuqwGl3RwRxZUc

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Бусел Софія Юріївна

# data[].attributes.attachment_link.title
Ємність та індуктивність в колі змінного струму. Закони Ома

# data[].attributes.attachment_link.description
Поняття ”ємність”, а саме ємність в колі змінного струму. Розбір поняття ”індуктивність” і звісно ж, що таке індуктивність в колі змінного струму.
Коротка…

# data[].attributes.headline
Активний опір провідників. Коло змінного струму з активним опором; графіки і векторна діаграма струму і напруги; закон Ома.

# data[].attributes.subject
Активний опір провідників. Коло змінного струму з активним опором; графіки і векторна діаграма струму і напруги; закон Ома.

# data[].attributes.body
Урок 16 Виконати короткий тест

Активний опір (R) – це здатність провідника перетворювати електричну енергію на теплову, властива будь-якому провіднику, що чинить опір струму, як нитки ламп чи нагрівальні елементи. У колі змінного струму лише з активним опором струм і напруга синхронні, тобто збігаються у фазі (однаково змінюються), що описується законом Ома 𝐼=𝑈/𝑅

, де амплітуди 𝐼𝑚=𝑈𝑚/𝑅 , а їхні графіки (синусоїди) проходять через нуль одночасно, і на векторній діаграмі вони співпадають.

Активний опір (R)

Суть: Опір, що перетворює електричну енергію на теплову (Ефект Джоуля-Ленца).

Приклади: Резистори, спіралі ламп розжарювання, нагрівальні елементи.

Одиниця вимірювання: Ом (Ом).

Коло змінного струму з активним опором (резистивне коло)

Характеристика: Відсутній реактивний опір (індуктивність і ємність мінімальні).

Закон Ома: Амплітуда струму

𝐼𝑚 прямо пропорційна амплітуді напруги 𝑈𝑚 і обернено пропорційна опору 𝑅:

𝐼𝑚=𝑈𝑚/𝑅

Графіки струму та напруги

Синусоїдальні графіки напруги

(u(t)=Umsin(ωt) та струму

( i(t)=Imsin(ωt) збігаються у фазі.

Вони одночасно досягають максимуму (амплітуди 𝑈𝑚 та 𝐼𝑚) і одночасно проходять через нуль.

Векторна діаграма

Вектори напруги (U) та струму (I⃗

𝐼⃗) спрямовані вздовж однієї осі (зазвичай горизонтальної), оскільки вони коливаються в одній фазі.

Кут зсуву фаз між ними дорівнює нулю (𝜙=0).

Довжина вектора напруги пропорційна 𝑈𝑚

, а довжина вектора струму — пропорційна 𝐼𝑚.

Отже, у чисто резистивному колі змінного струму немає зсуву фаз: струм і напруга "крокують" синхронно, а їхня залежність описується звичайним законом Ома, але з використанням амплітудних або діючих значень.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Кривенко Лариса

# data[].attributes.attachment_link.title
Активний опір провідників. Коло змінного струму з активним опором.Графіки і векторна діаграма струму і напруги. Закон Ома. | Онлайн-тест – «На Урок»

# data[].attributes.attachment_link.description
Виконайте тест, щоб перевірити знання з теми. Векторна діаграма- це…

# data[].attributes.attachment_caption
 Урок-презентація  «Змінний струм.  Генератори змінного струму» + 6 задач

# data[].attributes.headline
Період і частота. Кутова частота. Фаза, зсув фаз. Векторне зображення змінного струму та напруги

# data[].attributes.subject
Період і частота. Кутова частота. Фаза, зсув фаз. Векторне зображення змінного струму та напруги

# data[].attributes.body
Урок 15

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Фізика Онлайн

# data[].attributes.attachment_link.title
Фізика 11. Урок-презентація  «Змінний струм.  Генератори змінного струму» + 6 задач

# data[].attributes.headline
Синусоїдний змінний струм. Отримання змінного струму. Графічне зображення змінного струму.

# data[].attributes.subject
Синусоїдний змінний струм. Отримання змінного струму. Графічне зображення змінного струму.

# data[].attributes.body
Урок 14

https://share.google/aimode/IaNVf5nlY3CkPlHbb

# data[].attributes.attachment_link.title
Змінний струм, спосіб отримання, генератор змінного струму

# data[].attributes.attachment_link.description
Змінний струм, генератор змінного струму, параметри змінного струму. Як виробляють змінний струм, сила змінного струму, частота струму.

# data[].attributes.attachment_caption
Дія магнітного поля на провідник зі струмом. Індукція магнітного поля. Сила Ампера

# data[].attributes.headline
Провідник зі струмом у магнітному полі. Взаємодія паралельних провідників зі струмом. Явище електромагнітної індукції. Індуктивність.

# data[].attributes.subject
Провідник зі струмом у магнітному полі. Взаємодія паралельних провідників зі струмом. Явище електромагнітної індукції. Індуктивність.

# data[].attributes.body
Урок 13

https://share.google/aimode/mwwroHNiwMQoCz0VG

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Всеукраїнська школа онлайн

# data[].attributes.attachment_link.title
9 клас. Фізика. Дія магнітного поля на провідник зі струмом. Індукція магнітного поля. Сила Ампера

# data[].attributes.headline
Діамагнітні, парамагнітні та феромагнітні матеріали. Намагнічування тіл. Явище гістерезису. Електромагніти.

# data[].attributes.subject
Діамагнітні, парамагнітні та феромагнітні матеріали. Намагнічування тіл. Явище гістерезису. Електромагніти.

# data[].attributes.body
Урок 12

Діамагнітики, парамагнетики та феромагнетики класифікуються за їхньою поведінкою в магнітному полі: діамагнетики слабко виштовхуються, парамагнетики слабо притягуються, а феромагнетики (залізо, нікель) сильно притягуються та здатні до сильного намагнічування, демонструючи гістерезис — запізнення намагніченості від зміні поля та залишкове намагнічування, що важливо для електромагнітів і постійних магнітів, де застосовується як магнітотверді (для постійних), так і магнітом'які (для змінних полів) феромагнетики.

1. Матеріали за магнітними властивостями

Діамагнетики: (Вода, мідь, срібло) Слабко виштовхуються із магнітного поля. Їхня намагніченість протилежна прикладеному полю. Мають від'ємну магнітну проникність (μ < 1).

Парамагнетики: (Алюміній, кисень, платина) Слабо притягуються до магнітного поля. Їхня намагніченість співнаправлена з полем. Мають магнітну проникність трохи більшу за одиницю (μ > 1).

Феромагнетики: (Залізо, нікель, кобальт) Сильно притягуються, можуть намагнічуватися до високих значень, зберігати намагніченість (гістерезис). Мають значно більшу магнітну проникність (μ >> 1).

2. Намагнічування тіл

Це процес надання тілу магнітних властивостей під дією зовнішнього магнітного поля.

Ефект: Атомарні магнітні моменти (магнітні диполі) орієнтуються вздовж зовнішнього поля.

Магнітна індукція (B): Загальна індукція в матеріалі, що дорівнює сумі індукції зовнішнього поля та індукції самого матеріалу (B = μ₀(H + M)).

3. Явище гістерезису

Суть: Запізнення намагніченості (B) матеріалу відносно зміни зовнішнього магнітного поля (H).

Петля гістерезису: Крива залежності B(H) при циклічному перемагнічуванні феромагнетиків, що показує, що намагніченість не зникає відразу після видалення поля.

Ключові точки:

Залишкова індукція (Br): Намагніченість, що залишається при H = 0 (для створення постійних магнітів).

Коерцитивна сила (Hc): Напруженість поля, необхідна для повного розмагнічування (Hc ⬆️ для магнітотвердих, Hc ⬇️ для магнітом'яких).

4. Електромагніти

Принцип: Пристрій, який створює магнітне поле, коли через нього проходить електричний струм, зазвичай має осердя з магнітом'якого феромагнетика (заліза).

Застосування: Використовують властивість легко намагнічуватися і розмагнічуватися для підйому вантажів, у реле, дзвінках, електродвигунах.

Магнітотверді матеріали (наприклад, сплави AlNiCo) використовуються для виготовлення постійних магнітів, які зберігають намагніченість.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Всеукраїнська школа онлайн

# data[].attributes.attachment_link.title
11 клас. Фізика. Магнітні властивості речовин. Діа-, пара- і феромагнетики

# data[].attributes.headline
Основні характеристики магнітного поля: напруженість, магнітна індукція, магнітний потік, магнітна проникність.

# data[].attributes.subject
Основні характеристики магнітного поля: напруженість, магнітна індукція, магнітний потік, магнітна проникність.

# data[].attributes.body
Урок 11

https://share.google/aimode/7NLB0LdiVSz8ACKVg

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Оксана Білобров

# data[].attributes.attachment_link.title
Індукція магнітного поля. Магнітний потік

# data[].attributes.headline
Прості магнітні поля: провідники зі струмом, соленоїда, постійного магніту.

# data[].attributes.subject
Прості магнітні поля: провідники зі струмом, соленоїда, постійного магніту.

# data[].attributes.body
Урок 10

Прості магнітні поля створюються провідниками зі струмом, соленоїдами та постійними магнітами; вони мають магнітні лінії, напрямок яких визначається правилом правої руки (для струму) або силових ліній (для магнітів), і найсильніші біля полюсів магніту або в центрі соленоїда, зменшуючись з відстанню. Магнітне поле діє на інші намагнічені тіла та провідники зі струмом, викликаючи, наприклад, силу Ампера.

1. Провідник зі струмом

Джерело поля: Електричний струм, що проходить через провідник, створює навколо нього магнітне поле (явище відкрив Ерстед).

Форма поля: Магнітні лінії утворюють концентричні кола навколо прямого провідника, їх напрямок визначається правилом свердлика (або правої руки): якщо уявити, що провідник закручується правою рукою, то великий палець покаже напрямок струму, а зігнуті пальці – напрямок магнітних ліній.

Сила поля: Зі збільшенням сили струму та зменшенням відстані від провідника індукція поля зростає.

2. Соленоїд (котушка зі струмом)

Джерело поля: Багато витків дроту, по яких протікає струм.

Форма поля: Магнітне поле всередині соленоїда схоже на поле прямого магніту – лінії майже паралельні та рівномірні, а зовні вони виходять з одного полюса (північного, N) і заходять в інший (південний, S).

Сила поля: Найбільш однорідне і сильне магнітне поле створюється всередині соленоїда, особливо в його центрі; сила поля залежить від кількості витків та сили струму.

3. Постійний магніт

Джерело поля: Внутрішня властивість матеріалу (феромагнетики).

Форма поля: Магнітні лінії виходять з північного полюса (N) і заходять у південний (S), утворюючи замкнені криві; всередині магніту лінії йдуть від S до N.

Сила поля: Найсильніша біля полюсів магніту, де лінії розташовані найщільніше; поза магнітом поле слабшає з відстанню.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Фізика Онлайн

# data[].attributes.attachment_link.title
Фізика 11. Урок-презентація "Магнітне поле. Правило правої руки" + 13 задач

# data[].attributes.headline
Електричні кола постійного струму: паралельне, послідовне та змішане з’єднання опорів.

# data[].attributes.subject
Електричні кола постійного струму: паралельне, послідовне та змішане з’єднання опорів.

# data[].attributes.body
Урок 9

Виконати практичну роботу

https://www.youtube.com/watch?v=fti9Gud7zwA

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Фізика це просто

# data[].attributes.attachment_link.title
Послідовне та паралельне з'єднання провідників

# data[].attributes.attachment_caption
Вимірювання ЕРС і внутрішнього опору джерела струму                                                                              Розрахувати ЕРС та внутрішній опір даного на експерименті                         

# data[].attributes.headline
Електрорушійна сила, внутрішній опір джерела струму. Напруга на затискачах генератора. Зображення на електричних схемах.

# data[].attributes.subject
Електрорушійна сила, внутрішній опір джерела струму. Напруга на затискачах генератора. Зображення на електричних схемах.

# data[].attributes.body
Урок 8

https://share.google/aimode/0h03DFsoLR34ZDPKu

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Фізика це просто

# data[].attributes.attachment_link.title
Вимірювання ЕРС і внутрішнього опору джерела струму (11 клас)

# data[].attributes.headline
Джерела постійного струму. Гальванічні батареї та акумулятори

# data[].attributes.subject
Джерела постійного струму. Гальванічні батареї та акумулятори

# data[].attributes.body
Урок 7

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Фізика 7-11 класи, нмт математика, програмування

# data[].attributes.attachment_link.title
Джерела струму приклади. Хімічні джерела струму.  Гальванічні елементи. Як зробити лампу з картоплі.

# data[].attributes.headline
Теплова дія струму. Закони Ома і Джоуля-Ленца. Нагрівання проводів.

# data[].attributes.subject
Теплова дія струму. Закони Ома і Джоуля-Ленца. Нагрівання проводів.

# data[].attributes.body
Урок 6

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Наталія Андрієнко

# data[].attributes.attachment_link.title
Теплова дія струму. Закон Джоуля-Ленца

# data[].attributes.headline
Струм та його щільність. Резистори, величина їх опору і залежність опору від температури

# data[].attributes.subject
Струм та його щільність. Резистори, величина їх опору і залежність опору від температури

# data[].attributes.body
Урок 5

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Юрій Воротинцев

# data[].attributes.attachment_link.title
1  Сила струму  Резистори

# data[].attributes.headline
Напруженість, потенціал і робота електричного поля.

# data[].attributes.subject
Напруженість, потенціал і робота електричного поля.

# data[].attributes.body
Урок 4

# data[].attributes.attachment_link.title
Потенціал. Напруга

# data[].attributes.headline
Виконати тестування 

# data[].attributes.subject
Виконати тестування 

# data[].attributes.body
Урок 3

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Задача (зараховується у разі надсилання розв'язування задачі).У скільки разів зміниться сила взаємодії двох однаково заряджених точкових тіл, якщо заряд одного збільшили вп'ятеро, а відстань між ними збільшили вдвічі?

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Лук'янчикова Олена Василівна

# data[].attributes.attachment_link.title
Електричне поле. Напруженість електричного поля. Силові лінії електричного поля. Точковий заряд як електричний аналог матеріальної точки. | Тест з фізики - "На Урок"

# data[].attributes.attachment_link.description
Виконайте тест, щоб перевірити знання з фізики (10 клас). Яке поле не є одним із полів фундаментальних взаємодій?

# data[].attributes.headline
Силові та еквіпотенціальні лінії електричного поля. Прості електричні поля: точкового заряду, зарядженої осі, між двома паралельними пластинами.

# data[].attributes.subject
Силові та еквіпотенціальні лінії електричного поля. Прості електричні поля: точкового заряду, зарядженої осі, між двома паралельними пластинами.

# data[].attributes.body
Урок 2

# data[].attributes.attachment_link.title
2. Електричне поле. Лінії напруженості. Еквіпотенціальні поверхні. (укр мов)

# data[].attributes.headline
Основи електростатики.

# data[].attributes.subject
Основи електростатики.

# data[].attributes.body
Урок 1

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Наталія Андрієнко

# data[].attributes.attachment_link.title
Абетка електростатики

# data[].attributes.headline
Розвиток енергетики, електротехніки та електроніки в Україні.

# data[].attributes.subject
Розвиток енергетики, електротехніки та електроніки в Україні.

# data[].attributes.body
https://www.mev.gov.ua/storinka/istoriya-enerhetyky - опрацювати тему

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
USAID Проєкт енергетичної безпеки

# data[].attributes.attachment_link.title
Історія відновлювальної енергетики. Розвиток ВДЕ в Україні.