# data[].attributes.body
Moniin Euroopan maihin kehittyi itsevaltius 1600-luvulla

-Tämän ajan merkittävin hallitsija oli Ranskan kuningas Ludvig XIV, joka harjoitti absoluuttista valtaa

-Hän loi itsestään kuvan aurinkokuninkaana, joka tieteen uusimman havainnon, aurinkokeskeisen maailman tavoin hallitsi Ranskaa keskipisteenä

-Hallintokaudella Ranskassa asuvat ihmiset olivat hallitsijan alamaisia, eivät kansalaisia, jotka olisivat voineet vaikuttaa yhteiskuntaan

-Absoluuttiseen valtaan kuuluivat sananvapauden puuttuminen, sensuuri ja poliittiset vangit

-hallitsijan ajateltiin saaneen valtansa suoraan Jumalalta, minkä vuoksi alamaiset eivät voineet arvostella eikä kyseenalaistaa hallitsijan itsevaltaista asemaa

# data[].attributes.body
-Itsevaltiuden aika korostui erityisesti barokkityylissä, joka kehittyi 1600-luvulla

-Tyyli oli mahtipontinen, korosti valtaa ja kuvasi mm. poliittisia ja uskonnollisia aiheita

-Barokki näkyi arkkitehtuurissa, kuvataiteessa, muodissa ja sisustuksessa

-Myös musiikin tyylilaji joka korosti erityisesti mahtavuutta ja valtaa

-katolinen kirkko yritti vahvistaa valtaansa protestantteja vastaan ja aloitti katolisen reformaation, jonka näkyvimpiä ulkoisia merkkejä olivat katolisen kirkon suuruudesta kertovat mahtipontiset barokkityyliset kirkkorakennukset

# data[].attributes.body
-Noin 500 eaa antiikin Kreikan johtavassa kaupunkivaltiossa Ateenassa, syntyi demokratia

-Demokratia eli kansanvalta levisi Ateenasta moniin kaupunkivaltioihin, mutta se ei ollut kovin tyypillinen valtiomuoto

-Antiikin demokratia oli suoraa ja päätökset tehtiin kansankokouksissa, joissa vapaasyntyisillä, asekuntoisilla, ateenalaisilla miehillä (eli kansalaisilla) oli yhtäläinen ääni- ja puheoikeus

-Kansankokous osallistui lakien säätämiseen ja päätti muun muassa sodasta, rauhasta ja valtion raha-asioista ja erillinen neuvosto valmisteli ja toimeenpani kansankokousten päätöksiä

-Kansalaiset pystyivät toimimaan valamiehinä agoralla eli torilla kokoontuneessa tuomioistuimessa

# data[].attributes.body
-Pohjois-Kreikan Makedoniasta kotoisin ollut Aleksanteri valloitti laajoja alueita noin 300 eaa. Aleksanteri Suuren valtakuntaan kuului idän vanhat kulttuurialueet Mesopotamia ja Egypti, ja hän perusti Egyptiin Niilin suistoon, yhden Antiikin tärkeimpiin kulttuurikeskuksiin kuuluneen Aleksandrian kaupungin

-Aleksanteri Suuren valloitusten jälkeistä aikaa 323-30 eaa. kutsutaan hellenistiseksi ajaksi, jonka aikana idätäisten ja kreikkalaisten vaikutteiden yhdistelmästä muodostui hellenistinen kulttuuri

-Kaupunkivaltioiden tilalle tuli itsevaltaisesti hallittuja kuningaskuntia

Hellenistisellä kulttuurilla oli suuri vaikutus Rooman valtakuntaan ja Mesopotamiasta ja Egyptistä tuli lopulta sen provinsseja

# data[].attributes.body
-Rooman tasavallan aikana se kehittyi kaupunkivaltiosta suurvallaksi, johon kuului koko välimeren alue

-katsotaan päättyneen joko Julius Caesarin diktatuuriin 44 eaa., Aktionin taisteluun 31 eaa. tai Rooman senaatin Gaius Octaviukselle myöntämään Augustus-arvonimeen 27 eaa.

# data[].attributes.body
-Rooma otti haltuunsa ensin Makedonian 200- ja 100-luvuilla eKr ja vuonna 146 eKr. siitä tuli Rooman provinssi

-Koko Kreikka liitettiin vuonna 27 eKr. Akhaian provinssina Roomaan

-Roomalaiset ottivat paljon vaikutteita kreikkalaisilta varsinkin filosofiaan, taiteeseen ja teatteriin

-Kristinusko levisi myös juuri Kreikan alueella

# data[].attributes.body
-Sana keisari tulee Gaius Julius Caesarin nimestä, kenet tasavallan puolustajat surmasivat vuonna 44 eaa, koska hänen ajateltiin pyrkivän yksinvaltiaaksi

-Caesarin adoptiopoika Gaius Octavius nousi Caesarin jälkeen yksinvaltiaaksi hallitsi Roomaa kunnianimellä Augustus 45 vuoden ajan ja hänet korotettiin jumalaksi kuolemansa jälkeen

-Tämän jälkeen myös myöhempiä keisareita korotettiin jumaliksi ja heille rakennettiin temppeleitä

-Länsi-Rooman tuhoutumisen jälkeen keisarius jatkui Itä-Roomassa eli Bysantissa

# data[].attributes.body
Rooman valtakunta jakautui vuonna 395 Itä-Roomaksi eli Bysantiksi ja Länsi-Roomaksi, keisari Theodosius ensimmäisen kuoltua vuonna 395

Länsi- ja Itä-Roomaa erotti jo ennen jakoa monet asiat:

-kieli, idässä kielenä oli kreikka ja lännessä latina

-Lännessä sotilaskomentajilla oli enemmän valtaa ja idässä virkamiehillä oli enemmän valtaa kuin sotilailla

# data[].attributes.body
-Länsi-Rooma kukistui vuonna 476, kun sen viimeien keisari syrjäytettiin

-Rooman valtakunnan tuhoon ei ole yksittäistä syytä ja historian tutkijat ovat esittäneet lukuisia teorioita syistä sen rappioon ja tuhoon

-Itä-Rooman johdolla pyrittiin yhdistämään Rooman valtakuntaa, mutta yritykset päättyivät arabien valtakunnan nousuun 600-luvulla

-Bysantti oli olemassa vuoteen 1453 asti, kun sen pääkaupunki Konstantinopoli vallattiin turkkilaisten toimesta

# data[].attributes.body
-1700-luvun keskeinen tyylisuunta joka ajoittui itsevaltiuden ja valistuksen aikaan

-taiteen ja muodin tyyli muuttui kevyemmäksi ja värimaailma vaaleammaksi

-Maalaukset muuttuivat epäsymmetrisimmiksi ha kuvasivat kevyttä ja muodikasta elämäntapaa

-Rokokoon aikana posliinin valmistus yleistyi Euroopassa ja koriste-esineet tulivat muotiin

-Kiinalaisen tyylin, posliinin ja silkkikankaiden muodikkuus kertoi kolonialismin ja maailmankaupan vaikutuksesta Eurooppaan

# data[].attributes.body
-Italisassa syntyi noin 1300 luvulla renessanssiksi kutsuttu taiteen tyylisuunta

-Levisi myös muualle Eurooppaan ja kukoisti 1400-1500 luvuilla

-Renessanssi tarkoittaa uudelleensyntymistä, koska renessanssissa ihailtiin ja löydettiin uudelleen antiikin Kreikan ja Rooman taidetta ja muuta kulttuuria

-Renessanssi näkyi taiteessa, tieteessä, politiikassa ja monilla muilla elämänaloilla

-Ajan oppineet pitivät keskiaikaa kulttuurisesti vähäarvoisempana aikakautena antiikin ja renessanssin välissä

# data[].attributes.body
-Kirjapainotaidon keksijänä pidetään saksalaista Johannes Gutenbergiä

-Saksan Mainzissa painettiin vuonna 1450-luvulla Raamattu ja Psalmit

-Kirjanpainotaito levisi nopeasti ympäri Eurooppaa

-Kirjojen saatavuus parani, niiden hinta laski ja uudet ajatukset kuten humanismi ja reformaatio levisivät nopeasti

# data[].attributes.headline
Leonardo Da Vinci 1400- ja 1500-lukujen vaihde

# data[].attributes.subject
Leonardo Da Vinci 1400- ja 1500-lukujen vaihde

# data[].attributes.body
-Leonardo oli taiteiljia, joka hallitsi maalaustaiteen, kuvanveiston, arkkitehtuurin ja kirjallisuuden, mutta hänet tunnetaan myös tutkijana ja keksijänä

-Suunnitteli muun muassa helikopterin, panssarivaunun, aurinkovoimalan ja laskimen

-Kehitti uusia maalaus tekniikoita

# data[].attributes.body
-Länsi Euroopasta alettiin tekemään löytöretkiä 1400-luvulla

-Löytöretkeilijöitä kiinnosti erityisesti kaukoitä, Intia ja Kiina

-Tunnettuja löytöretkeilijöitä ovat mm. Bartolomeu Diaz, joka kulki Afrikan eteläkärjen ympäri, Vasco da Gama, joka löysi Meritien Intiaan ja Kristoffer Kolumbus joka "löysi" Amerikan

-Löytöretkiin kannustivat halu levittää kristinuskoa, halu rikastua, uusien merireittien löytäminen ja uudet markkina alueet ja raaka-aineet

-Tämän mahdollistivat esim. merenkulkua helpottavat keksinnöt, kuten kompassi ja laivojen purjehduskyvyn parantuminen

# data[].attributes.body
-Reformaatio käynnistyi kritiikistä katolista kirkkoa kohtaan ja kirkon uudistumisesta

-Kritiikkiä aiheutti katolisen kirkon maallinen vallankäyttö, varallisuuden kerääntymisnen ja korruptoituneisuus

-Reformaation seurauksena syntyivät protestanttiset kirkot, jotka irrottautuivat katolilaisesta kirkosta

-Reformaation myötä Länsi-Eurooppa jakaantui katolisiin ja protestanttisiin alueisiin

-Uusia protestanttisia kirkkoja olivat esim. luterilainen kirkko, joka alkoi martin Lutherin kirjoittamista teeseistä ja kiistasta katolisen kirkon anekauppaa vastaan

# data[].attributes.body
-Tieteellisen vallankumouksen seurauksena tähtitiede kehittyi ja geosentrinen maailmankuva muuttui heliosentriseksi monien työn tuloksena

-Tieteellinen vallankumous oli erityisesti luonnontieteiden edistyminen 1500-luvulta 1700-luvulle ja uutta tietoa pyrittiin löytämään havaintojen, kokeiden ja järkiperäisen ajattelun kautta

-Galileo Galilei vakiinnutti aurinkokeskisen eli heliosentrisen maailmankuvan laskelmillaan

-Hän havaitsi kaukoputkellaan Jupiterin kuita, Venuksen vaiheita, auringonpilkkuja, kuun vuoria ja kraattereita

# data[].attributes.body
-Uusklassismi alkoi valistuksen levitessä ja se ihannoi antiikkia

-Antiikin tyylejä jäljittelemällä osoitettiin ihailua Rooman tasavaltaa kohtaan ja levitettiin valistuksen ajatuksia vallan jakamisesta

-Antiikin jäljittelyyn johti mm. 1700-luvulla tehdyt arkeologiset kaivaukset kuten Pompeij

# data[].attributes.headline
Yhdysvaltojen itsenäistyminen 1776 ja perustuslaki 1787

# data[].attributes.subject
Yhdysvaltojen itsenäistyminen 1776 ja perustuslaki 1787

# data[].attributes.body
-Itsenäistymiseen vaikutti siirtokuntien asukkaiden tyytymättömyys Iso-Britanniaa kohtaan sekä valistuksen aatteet

-Iso-Britannia mm. vaati veronmaksua ilman siirtokuntalaisten päätösvaltaa, siirtokunnat katsoivat edustavansa uutta aikaa ja puolustavansa vapautta

-Yhdysvaltain itsenäisyyssota alkoi, kun siitokuntien kapinalliset ja brittiarmeija ottivat aseellisesti yhteen

-Pohjois-Amerikan itärannikolla sijaitsevat 13 siirtokuntaa julistautuivat itsenäisiksi 4. heinäkuuta 1776

-Tämän jälkeen sota kuitenkin jatkui vielä brittien ja siirtokuntien välillä

-britit tunnustivat siirtokuntien itsenäisyyden vasta vuonna 1783

-Perustuslakiin on kirjattu 1700-luvun siirtokuntalaisen kaipaamia vapauksia, kuten vapautta kantaa asetta ja uskonnonvapautta

# data[].attributes.body
-Ranskan vallankumouksen syitä olivat vallankumousta edeltäneet olosuhteet Ranskassa sekä valistuksen aatteet.

-Ranskassa vallankumousta edeltäneet olosuhteet olivat kolmannelle säädylle huonot, mikä sai kansan levottomaksi ja tyytymättömäksi

-Ranskassa oli vanhanaikainen talous joka ei edistänyt yhteiskunnan kehittämistä ja valtiolla oli suuret menot

-Päätösvalta oli keskittynyt vain harvoille, aatelistolla oli etuoikeutettu asema, jossa heidän ei tarvinnut maksaa veroja ja korkeat virat keskittyivät aatelistolle

-Maaseudulla nähtiin nälkää katovuosien ja tiukentuneen verotuksen takia ja monet muuttivat kaupunkeihin.

-Valistuksen aate oli vaikuttanut Yhdysvaltain itsenäistymiseen ja demokraattiseen perustuslakiin ennen vallankumousta, mikä innosti ranskalaisia tavoittelemaan muutosta

-Myös osa aatelistosta olivat tyytymättömiä kuninkaan toimintaan ja aatelisto tunsi valistusfilosofien ehdotuksia yhteiskunnan kehittämiseksi

-Koska kansa oli tyytymätöntä kuningas Ludvig XVI kutsui vuonna 1789 valtiopäivät koolle päättämään veroista uudelleen

-Valtiopäiville kokoontuivat aateliston, papiston ja kolmannen säädyn edustajat, joista kolmas sääty ei hyväksynyt aateliston ja papiston liittoutumista ja julistautui kansankokoukseksi

-Kansalliskokous ilmoitti tekevänsä Ranskalle uuden perustuslain, jolloin Ranskasta olisi tullut perustuslaillinen monarkia

-Kansalliskokous käytti iskulauseenaan sanoja vapaus, veljeys ja tasa-arvo

-Samalla levottomuudet Ranskassa lisääntyivät ja näin Ranskan vallankumous alkoi sekä valtiopäivillä että kaduilla kansan levottomuutena