# data[].attributes.body
1. Sem aktiven državljan (lokalno ali na državnem nivoju)?

Na lokalni ravni sem aktivna predvsem v šoli in domačem kraju. V šoli se udeležujem in pomagam ob prireditvah, če je potrebno. V domačem kraju se pa redno udeležujem občnih zborov društev, ki jih tudi obiskujem in v katerih sem aktivna(krajevne skupnosti, prostovoljnega gasilskega društva Vinica in KUDa Oton Župančič), kjer tudi volim z dvigom roke.

Na državnem nivoju sicer še ne morem voliti, a to ne pomeni, da ne morem biti vključena. Lahko bi spremljala državno dogajanje in se bolj zanimala za politiko. S sovrstnicami pa se rada pogovarjam o družbenih vprašanjih in poslušam mnenja drugih.

2. Predstavi nekaj načinov (so)delovanja v skupnosti.

Na lokalni ravni lahko sodelujemo v skupnosti z našo prostovoljno pomočjo starejšim občanom, sodelovanjem pri gasilcih. Lahko smo prisotni v različnih športnih klubih, folklornih skupinah in s tem krepimo povezanost ter bogatimo skupnost ali pa se udeležimo okolijske akcije.

Na državnem nivoju pa smo prisotni na volitvah, protestih, peticijah, itd.

3. Predstavi 3 razsežnosti demokracije.

Politična razsežnost, ki se nanaša na vključevanje ljudi v odločanje z volitvami. Tu ima demokracija pomen izražanja mnenj, glasovanja.

Državljanska razsežnost, to je aktivna udeležba državljanov v družbi preko medijev, društev, vsakodnevnih odločitev in prostovoljstva.

Socialna razsežnost, gre za dostop osnovnih pravic (izobraževanja, zdravstva, socialne varnosti). Poudarja pa enakost, pravičnost ter solidarnost.

# data[].attributes.body
1. Katere države so se vrstile na območju današnje Slovenije od leta 1914 do danes? (oz. v katerih državah so živeli Slovenci, preden je nastala samostojna Republika Slovenija (RS)? Poimenuj vsaj te države.

1. Avstro-Ogrska monarhija (do 1918)

2. Država Slovencev, Hrvatov in Srbov (1918)

3. Kraljevina Srbov, Hrvatov in Slovencev (od 1918 do 1929)

4. Kraljevina Jugoslavija (1929–1941)

5. Okupacijska območja med drugo svetovno vojno (1941–1945)

6. Federativna ljudska republika Jugoslavija (FLRJ, 1945–1963)

7. Socialistična federativna republika Jugoslavija (SFRJ, 1963–1991)

8. Republika Slovenija (od 1991 do danes)

2. Koliko predsednikov je imela Republika Slovenija od svoje ustanovitve do leta 2025? Naštej jih po vrsti in kratko opiši enega – zakaj se ti zdi pomemben (dosežek, izziv, osebna izkušnja).

Milan Kučan (1991–2002)

Janez Drnovšek (2002–2007)

Danilo Türk (2007–2012)

Borut Pahor (2012–2022)

Nataša Pirc Musar (2022– )

Borut Pahor je pomemben, ker je vodil Slovenijo v času političnih in gospodarskih izzivov, a je kljub temu ohranjal umirjen in povezovalen slog. Pogosto so ga imenovali “predsednik vseh državljanov”, saj je skušal spodbujati dialog, spravo in spoštovanje med različnimi političnimi pogledi. Bil je znan tudi po tem, da je veliko obiskoval ljudi po Sloveniji, sodeloval v prostovoljnih akcijah in skušal približati politiko navadnim državljanom. Njegov cilj je bil, da bi bila Slovenija bolj enotna in samozavestna država. Danes ga pa lahko spremljamo preko instagrama in tiktoka :)

3. Kateri del razstave (soba) ali predmet te je v muzeju najbolj pritegnil in zakaj?

Najbolj me je pritegnila razstava o osamosvojitvi Slovenije, predvsem originalna razglasitev samostojnosti in razstavljeni predmeti iz vojne za Slovenijo (1991), kot so uniforme, orožje in dokumenti. Ti predmeti dajejo občutek, kako napeto in pogumno je bilo tisto obdobje, in pokažejo, kako majhna država lahko doseže veliko. V tej desetdnevni vojni sta sodelovala tako moj dedek, kot tudi ati, ki je bil takrat še kar mlad.

4. Ali ti je obisk muzeja pomagal razumeti spremembe, skozi katere je šla Slovenija?

Da, vsekakor. Muzej jasno pokaže, kako so se politične meje, sistemi in identiteta Slovencev skozi stoletje spreminjali – od življenja v velikih imperijih do današnje samostojne države. Pomagal mi je razumeti, da je današnja Slovenija rezultat dolge poti bojev, odločitev in poguma prejšnjih generacij.

# data[].attributes.body
Spoznali smo različnosti, torej kako različne kulture, jeziki in religije (od Nemčije do Črnega morja) sodelujejo in živijo skupaj.

Obisk krajev, kot so Dunaj, Bratislava in Budimpešta odpira vprašanja o skupni evropski preteklosti, vojnah, padcu železne zavese in pomenu miru, ki ga danes pogosto jemljemo za samoumevnega.