# data[].attributes.body
Man bruger serviceloven til at læse om kommunernes tilbud til de borgere der bor i kommunen, herunder personlig hjælp og pleje, hjælp eller støtte til praktiske opgaver i hjemmet, madservice og rehabilitering. Den er gældende for den primære sektor. Det er også i serviceloven man kan læse om kommunes forpligtigelser i forbindelse med rehabiliterende forløb og deres kvalitetsstandarder.

# data[].attributes.body
Sundhedsloven har til opgave at hjælpe borgeren med at forebygge og lindre sygdom. Den omfatter autoriseret sundhedspersonale og dækker over sygehus, sundhedsfremmende og forbyggende indsatser i kommunen, sygepleje, autorisation og dokumentationspligt. Den beskriver de opgaver som både kommunen og sygehusvæsnet har. Den gælder i modsætning til serviceloven både i den primær og den sekundære sektor.

# data[].attributes.body
Et sammenhængende forløb, kræver at der er et godt samarbejde på tværs af sektorerne. Det er det vi kalder et tværsektorielt samarbejde.

For at patienterne skal have et godt forløb, skal der også være sammenhæng i patientens forløb. Det betyder at personalegrupperne i de faggrupper som er med til at pleje patienten både snakker sammen, men også samarbejder med patienten. Det er det man kalder for et sammenhængende forløb.

# data[].attributes.body
Som det ligger i ordet betyder det, retten til at bestemme over sig selv og sit eget liv.  Med det menes der at alle mennesker i Danmark over 18 år har ret til selv at bestemme over deres liv og private forhold, det er derfor også vigtigt at man som fagperson accepterer hvis en borger frabeder sig vores hjælp.

# data[].attributes.body
Omsorgspligten kan hvis man ikke gør det på en eftertænksom måde, træde ind over borgerens selvbestemmelsesret. Man har nemlig som kommune pligt til at yde omsorg til de borgere der har en nedsat psykisk funktionsevne, men uden at overtræde deres selvbestemmelsesret. Så hvis en borger ikke vil have vasket sit hår, dryppet øjne eller redt sit hår har man pligt til at finde en måde hvorpå man kan få borgeren til at vil modtage hjælpen. Et er at man kan overskride selvbestemmelsesretten, men man skal også undgå omsorgssvigt, så det handler om balance.

# data[].attributes.body
Alle har pligt til at underrette kommune hvis de ser, høre eller oplever noget som kan være til fare for et andet menneske. Det kan være i forhold til børn der bliver udsat for vold, ente fysisk eller psykisk. Det kan også være blandt handicappede der bor på bosteder eller ældre på plejehjem. Som ansat i det offentlige har man det vi kalder en skærpet underretningspligt, hvilket betyder at man har en øget pligt til at underrette hvis man finder noget mistænksomt. Hvis man som fagperson ikke underretter kommunen, kan man blive straffet for det.

# data[].attributes.body
Alle der er offentligt ansat har tavshedspligt i forbindelse med og om deres arbejde. Det gælder uanset om man er ansat af staten, regionerne eller kommunerne. Tavshedspligt betyder at man ikke må videregive personfølsomme oplysningerne om nogle af sine borgere til andre, hverken på skrift eller mundtligt. Det er strafbart ikke at overholde sin tavshedspligt og den gælder også over for borgerens egen familie, med mindre at borgeren har givet sit samtykke til at man må videregive informationerne til deres nærmeste.

# data[].attributes.body
Det er i princippet er der tale om en magtanvendelse, hver gang der udføres en opgave som borgeren ikke er indforstået med. Det er lidt af en gråzone at navigere rundt i brugen af magtanvendelse, da det i nogle tilfælde kan være nødvendigt, hvis det er er for borgerens eget bedste. Det kan fx være at man hos en meget dement borger der sidder i kørestol, har anvendt de seler man kan spænde hen over lårene, fordi vedkommende gentagende gange er faldet ud af stolen og ikke evner at tage fra og derved kommer til skade når det sker. I sådan et tilfælde er det for at beskytte borgeren at man vælger at gøre det. Men husk alle former for magtanvendelse skal dokumenteres og indberettes.

# data[].attributes.body
Oplysningspligt og samtykke hører med ind under GDPR lovgivningen. Det betyder at man som personale i sundhedssektoren har pligt til at oplyse borgerne om at man indsamler oplysninger på dem og gemmer dem i elektroniske systemer. Måden man ofte gør det på er ved at borgeren giver sit mundtlige samtykke til at de oplysninger man indsamler på borgeren gemmes i databasen.

# data[].attributes.body
Primærsektoren er det første led i vores sundhedsvæsen og derved også ofte dem som borgerne først har kontakt med. Den består af:

·        Praktiserende læger

·        Hjemmeplejen

·        Tandplejen

·        Speciallæger

·        Fysioterapeuter

·        Kiropraktorer

·        Fodterapeuter

·        Psykologer og mange flere.

# data[].attributes.body
Den sekundære sektor er den der omfatter sygehus og ambulatorier. Den kan deles op i to dele, hvoraf den ene tager sig af det kropslige og kaldes for den somatiske. Den anden del tager af forskellige sindslider og er det vi kender som psykiatrien.

# data[].attributes.headline
Tværsektorielt samarbejde (eksternt uden for arbejdspladsen)

# data[].attributes.subject
Tværsektorielt samarbejde (eksternt uden for arbejdspladsen)

# data[].attributes.body
Det tværsektorielle samarbejde beskriver det samarbejde der er mellem den primære- og den sekundære sektor. Det gælder fx for de borgere som efter en indlæggelse kommer tilbage til eget hjem og hjemmeplejen igen. For at sikre at borgeren får den nødvendige hjælp er det vigtigt at de to sektorer kan arbejde sammen omkring eventuelle hjælpemidler eller andre vigtige informationer således at borgeren kan klare sig så godt som muligt.

# data[].attributes.headline
Tværfagligt samarbejde og teamarbejde (internt på arbejdspladsen)

# data[].attributes.subject
Tværfagligt samarbejde og teamarbejde (internt på arbejdspladsen)

# data[].attributes.body
Tværfagligt samarbejdet betyder at man i forskellige faggrupper samarbejder om en borger. Formålet med den form for samarbejde er at alle faggrupper hver især bidrager med deres kompetencer og på den måde skaber den bedste løsning for borgeren og dennes tilstand. Det kan fx, være en social – og sundhedsassistent der samarbejder med en rehabiliteringsterapeut omkring ”hvordan får vi Karls stand funktion tilbage, efter hans sygdomsforløb”

I hjemmeplejen eller på plejehjem arbejder man som oftest organiseret i teams. Med det menes der at der typisk er er flere personaler sammen om at løse en opgave hos en borger. Det kan fx, være social -og sundsassistenten og den sygeplejerske der er tilknyttet arbejdspladsen.

# data[].attributes.body
Fagsprog er et fællessprog der bliver brugt når vi kommunikerer med kollegaer eller andre tværfaglige samarbejdspartnere indenfor sundhedsfaget, på den måde nedsætter man risikoen for misforståelser. Alle informationer der drejer sig om en borger, plejen af denne samt eventuelle observationer, videregives til hinanden via vores fagsprog. Dette er uanset om det er mundtligt eller skriftligt.

For os der arbejder inden for faget, vil det være let at følge med i en samtale, men for folk udefra vil det være svært at forstå hvad det er der snakkes om. Det er derfor også vigtigt at man anvender hverdagssprog når man snakker med borgere, pårørende eller andre uden for sundhedsvæsnet.

En forkortelse for urinvejsinfektion er fx på fagsprog en UVI, og det vil være det vi anvender når vi dokumenterer, triagere eller snakker med kollegaer om borgeren. Men overfor borgeren selv, vil man sige at ”vi har fået svar fra lægen og vi kan se du har en blærebetændelse”.

# data[].attributes.body
Der er mange ældre borgere der har svært ved det digitale post og mange er enten fritaget for det eller får hjælp af familie eller andre i deres private netværk. Men faktisk er det en af vores arbejdsopgaver at kunne hjælpe og vejlede borgeren til at få logget sig ind på mit.dk eller andre digitale platforme. Vi skal huske på at vi som sundhedspersonale aldrig må bruge borgernes koder til at logge ind for dem, men vi må guide dem igennem det.

Hvis en borger er interesseret i at få det lært, kan man foreslå borgeren at deltager i et it-kursus. Det kan også være at borgeren ikke er interesseret i at lære det, og man i stedet kan få hjulpet borgeren med at kontakte borgerservice for at få lavet en fuldmagt til en pårørende eller få hjælp til at blive fritaget.

# data[].attributes.headline
Forklar hvordan samarbejdet fungerer og hvilke faggrupper der er involveret?

# data[].attributes.subject
Forklar hvordan samarbejdet fungerer og hvilke faggrupper der er involveret?

# data[].attributes.body
Der er tale om et tværsektorielt samarbejde mellem alle 22 kommuner i Region Syddanmark, som skal sikre at patienterne får et godt patientforløb på tværs af faggrupperne i sundhedssektoren. De faggrupper man ofte støder på i henhold til et forløb er:

Praktiserende læger

Ergoterapeuter

Fysioterapeuter

Sygehuset

Rehabiliteringscentre

Forløbet starter som ofte med at borgeren bliver indlagt på sygehuset og de sender en indlæggelsesadvis ud til hjemmeplejen eller plejehjemmet, som fjerner borgeren fra kørelisten således at alle ved de ikke skal have besøg i den tid de er indlagt. Sygehuset modtager en indlæggelsesrapport og der holdes en indlæggelsessamtale hvor indholdet deri dokumenteres i borgerens journal. Derefter vil der være en enten mundtlig eller skriftelig dialog mellem sygehuset og hjemmeplejen/plejehjemmet. Når sygehuset kender til udskrivningsplanen bliver det videreinformeret pr telefon til hjemmeplejen og sygehuset holder nu en udskrivelsessamtale som dokumenteres i borgeren journal. Sygehuset sender herefter en udskrivningsrapport til kommunen og patienten medgives dette samt medicinliste. Patienten sendes hjem og hjemmeplejen modtager en udskrivelsesadvis fra sygehuset. Borgeren registreres nu hjemme igen og vil være på kørelisten som før. Sygehuset sender også besked til egen læge.

# data[].attributes.body
Det er et samarbejde om et borger/patientforløb i regionen som skal gøre at borgeren får et mere sammenhængende forløb.

# data[].attributes.headline
Hvilke fordele og ulemper ser du ved aftalen?

# data[].attributes.subject
Hvilke fordele og ulemper ser du ved aftalen?

# data[].attributes.body
Som jeg ser det er fordelen ved aftalen at der ikke "Falder" så mange patienter ned mellem to stole, da der nu er et tværsektorielt samarbejde som sikre at borgerene får et bedre forløb hele vejen rundt i sundhedsvæsenet.

Der er så mange trin i kæden omkring patientforløbet at det i min optik kan være en kæmpe ulempe i forhold til tabt information. Det gælder ikke kun når patienter udskrives fra sygehuset, men også i de tilfælde hvor en patient flytter fra eget hjem til plejehjem. Jeg er klar over at der er dokumentationspligt, men det er i det øjeblik hvor én enkelt medarbejder glemmer at videregive eller dokumentere vigtige oplysninger på en borger at der opstår et problem.

Jeg har selv oplevet at borgere skal flytte fra egen bolig til det plejehjem hvor jeg arbejder, men der er ingen information på borgeren hverken hvad angår pleje eller dennes brug af hjælpemidler. Når borgeren så dukker op uden varsel, så står man og skulle have haft både sejl til loftlift og masterturner men ingen af delen er klar til borgeren. Problemet ved sådanne fejl er at det ikke er tilladt at låne fra andre borgere, men det kan man blive nødt til hvis man skal kunne hjælpe tilbyde borgeren sin hjælp og det skal man selvfølgelig for ellers er der tale om omsorgssvigt. Så der er både fordele men bestemt også nogle gravende ulemper ved sådan en aftale.

# data[].attributes.headline
Hvad er en visitator og hvilke opgaver har en visitator?

# data[].attributes.subject
Hvad er en visitator og hvilke opgaver har en visitator?

# data[].attributes.body
En visitator har typisk en sundhedsfaglig uddannelse og er ansat af en kommune til at vurdere borgerens behov for hjælp. De vurderer både hvilken form for hjælp borgeren har brug for og hvor ofte ud fra det serviceniveau som kommunen tilbyder.
Når det er fastlagt hvad borgeren har brug for og hvad kommunen kan tilbyde, laver visitatoren en bevilling på den nødvendige hjælp til borgeren.

# data[].attributes.body
Det er et bevis på at man har ret til at arbejde med og anvende titlen som social og sundhedsassistent efter gennemført uddannelse. Man har sin autorisation resten af livet medmindre man enten selv frasiger sig den, eller mister den. Man kan miste sin autorisation ved at handle fagligt uforsvarligt og til fare for andre, hvis man fx er misbruger, sexkrænkende eller har en sygdom som demens.