# data[].attributes.headline
Народився 18 листопада 1778 року в слободі Основа в сім’ї знатного поміщика-дворянина, відставного прапорщика Федора Івановича Квітки.

# data[].attributes.subject
Народився 18 листопада 1778 року в слободі Основа в сім’ї знатного поміщика-дворянина, відставного прапорщика Федора Івановича Квітки.

# data[].attributes.headline
Вчився Григорій у монастирській школі, де велика увага приділялася релігійному вихованню. Він чудово грав на фортепіано і флейті, а краса народної пісні, захоплення майстерною грою кобзарів кликали його до творення власних музичних творів.

# data[].attributes.subject
Вчився Григорій у монастирській школі, де велика увага приділялася релігійному вихованню. Він чудово грав на фортепіано і флейті, а краса народної пісні, захоплення майстерною грою кобзарів кликали його до творення власних музичних творів.

# data[].attributes.headline
Ще п’ятнадцятирічним хлопцем батько записав Григорія в лейбгвардію вахмістром. Наступного року вже в чині капітана Квітка вийшов у відставку. Через два роки, був прийнятий у військо, та вже через рік знову подав у відставку, не бувши на службі жодного дня. Згодом йому закортіло  сховатися десь від безжального світу і він відбуває у монастир. Пробувши в монастирі десять місяців, Григорій покидає і його.

# data[].attributes.subject
Ще п’ятнадцятирічним хлопцем батько записав Григорія в лейбгвардію вахмістром. Наступного року вже в чині капітана Квітка вийшов у відставку. Через два роки, був прийнятий у військо, та вже через рік знову подав у відставку, не бувши на службі жодного дня. Згодом йому закортіло  сховатися десь від безжального світу і він відбуває у монастир. Пробувши в монастирі десять місяців, Григорій покидає і його.

# data[].attributes.headline
Коли він був зовсім малим, то захворів жовтухою і осліп. Завдяки наполегливому лікуванню і розвитку юного організму захворювання поступово відступало, і через чотири роки раптом зір повернувся. Це сталося в церкві, біля ікони Озерянської Божої Матері, а тому прозріння було сприйнято як чудо, як милість Божа. 

# data[].attributes.subject
Коли він був зовсім малим, то захворів жовтухою і осліп. Завдяки наполегливому лікуванню і розвитку юного організму захворювання поступово відступало, і через чотири роки раптом зір повернувся. Це сталося в церкві, біля ікони Озерянської Божої Матері, а тому прозріння було сприйнято як чудо, як милість Божа. 

# data[].attributes.headline
Повернувшись з монастиря, Григорій Федорович з головою увійшов у культурне життя Харкова. На вечорах у дворянському клубі читав напам’ять вірші Сковороди, співав романси. Грав на флейті й піаніно, талановито виконував комічні ролі в аматорських виставах. Незабаром його обрали директором танцювального клубу і розпорядником вечірок. Як режисер аматорського театру ставив водевілі, сам писав інтермедії, був актором і музикантом. Пізніше став одним із засновників і директором професійного театру.

# data[].attributes.subject
Повернувшись з монастиря, Григорій Федорович з головою увійшов у культурне життя Харкова. На вечорах у дворянському клубі читав напам’ять вірші Сковороди, співав романси. Грав на флейті й піаніно, талановито виконував комічні ролі в аматорських виставах. Незабаром його обрали директором танцювального клубу і розпорядником вечірок. Як режисер аматорського театру ставив водевілі, сам писав інтермедії, був актором і музикантом. Пізніше став одним із засновників і директором професійного театру.

# data[].attributes.headline
Григорій Федорович сприяв організації «Товариства добродіяння», яке допомагало сиротам, удовам, а також людям, що попали в скрутне матеріальне становище. Заснував Інститут шляхетних дівчат, був у ньому керуючим справами. Був організатором, попечителем першої в місті бібліотеки, членом «Товариства наук» при університеті. Чотири рази обирався повітовим предводителем дворянства (1815–1828), потім— суддею (1832–1840), головою Харківської палати кримінального суду (1840-1843).

# data[].attributes.subject
Григорій Федорович сприяв організації «Товариства добродіяння», яке допомагало сиротам, удовам, а також людям, що попали в скрутне матеріальне становище. Заснував Інститут шляхетних дівчат, був у ньому керуючим справами. Був організатором, попечителем першої в місті бібліотеки, членом «Товариства наук» при університеті. Чотири рази обирався повітовим предводителем дворянства (1815–1828), потім— суддею (1832–1840), головою Харківської палати кримінального суду (1840-1843).

# data[].attributes.headline
Квітка-Основ’яненко був прихильником ідеї вдосконалення суспільства шляхом реформ та впливу на нього засобами літературного і театрального мистецтва. Головним творчим принципом вважав «писання з натури», орієнтацію на живу навколишню дійсність. Виступав з пропагандою народної теми в літературі, був переконаний в позастановій цінності особистості. Свої перші твори друкував у журналі «Украинский Вестник». Писав українською і російською мовами.

# data[].attributes.subject
Квітка-Основ’яненко був прихильником ідеї вдосконалення суспільства шляхом реформ та впливу на нього засобами літературного і театрального мистецтва. Головним творчим принципом вважав «писання з натури», орієнтацію на живу навколишню дійсність. Виступав з пропагандою народної теми в літературі, був переконаний в позастановій цінності особистості. Свої перші твори друкував у журналі «Украинский Вестник». Писав українською і російською мовами.

# data[].attributes.headline
Найкращі твори Квітки-Основ'яненка одними з перших представляли українську літературу європейським читачам. У 1854 в Парижі опубліковано французькою мовою «Сердешну Оксану». Твори Квітки-Основ'яненка перекладено польською, болгарською, чеською та іншими мовами. Він має почесне ім'я «батька української прози». Його повісті є типовим зразком українського сентименталізму. Творчість Квітки-Основ'яненка справила значний вплив на подальший розвиток української літератури та етнографічної школи.

# data[].attributes.subject
Найкращі твори Квітки-Основ'яненка одними з перших представляли українську літературу європейським читачам. У 1854 в Парижі опубліковано французькою мовою «Сердешну Оксану». Твори Квітки-Основ'яненка перекладено польською, болгарською, чеською та іншими мовами. Він має почесне ім'я «батька української прози». Його повісті є типовим зразком українського сентименталізму. Творчість Квітки-Основ'яненка справила значний вплив на подальший розвиток української літератури та етнографічної школи.

# data[].attributes.body
К

# data[].attributes.headline
Довгі роки напруженої праці, важкі розчарування й переживання поволі, проте неухильно підточували здоров’я письменника. У середині липня 1843 року він тяжко захворів. Перші дні ще писав листи і деякі твори, читав, потроху гуляв. Але дедалі все більше слабшав. 20 серпня 1843 року визначного сина України не стало. Помер Г. Квітка-Основ’яненко в Харкові. Похований на Холодній горі. Але його думи, його мрії, втілені в художні твори, продовжують жити з людьми.

# data[].attributes.subject
Довгі роки напруженої праці, важкі розчарування й переживання поволі, проте неухильно підточували здоров’я письменника. У середині липня 1843 року він тяжко захворів. Перші дні ще писав листи і деякі твори, читав, потроху гуляв. Але дедалі все більше слабшав. 20 серпня 1843 року визначного сина України не стало. Помер Г. Квітка-Основ’яненко в Харкові. Похований на Холодній горі. Але його думи, його мрії, втілені в художні твори, продовжують жити з людьми.