# data[].attributes.body
Liberalisme kapitlet i sjette udgave af grundbogen (2024) strækker sig fra s. 89-109 - dette passer dog ikke med sidetallene på pensumlisten.

På pensumlisten står der: Jørgensen, Knud Erik. 2024. "Liberalism". In: Tim Dunne, Milja Kurki, Katarina Kusi & Steve Smith (eds.). International Relations Theories (6. ed.). Oxford: Oxford University Press, pp. 68-88.

# data[].attributes.body
Du nævner flere gange "justify" hvad betyder det konkret og hvor meget skal det udfoldes?

# data[].attributes.body
Kan vi tage de kilder, vi bruger i vores opgave fra kursets 'reading list' og indsætte dem direkte på vores litteraturliste? (formalia mæssigt)

Det kan I godt, men dobbelttjek lige formatteringen

# data[].attributes.body
jeg synes især disse to teoretiske perspektiver er svære at adskille - er det derfor korrekt forstået at det hovedsageligt er det videnskabsteoretiske grundlag der er forskellen? Nemlig at konstruktivisme har et mere kausalt fokus, hvor PS har et fokus der nærmere søger at forklare hvordan tingene (identitet, magt, sikkerhed) fungerer og er konstitueret?

Eller er det nærmere det som Grayson kritiserer Wendt for, nemlig at tage et begreb som "identitet" for givet og at Wendt og konstruktivismen er for smal i sit grundlag for hvor staters identiteter skabes og forstås? (analyse-niveau mæssigt)

# data[].attributes.body
Er der mulighed for at få en generel gennemgang af, hvordan man anvender teorier på en udvalgt case. Hvordan griber man en case an med internationale teorier generelt som en tilgang?

I skal ikke lave en 'anvendelse' af teori på en udvalgt her, det kommer i IP3. I det omfang, der kommer en dimension med case/analyse/forskningsdesign/research proposal er det jeres teoriforståelse vi kigger på. Derfor blev det tidligere kaldt en 'analyseskitse', analysen skal ikke udføres, men vi skal se om der er en god forståelse af 'hvordan det kunne gøres'.

# data[].attributes.body
Skal der være indledning og konklusion? Og kan du sige lidt om forventningen til metatekst, afsnitsindledninger og delkonklusion?

Jeg siger mere i morgen. Der vil være noget retfærdiggørelse af valg, der giver god mening som metatekst, men fokusér på at give den bedst mulige besvarelse af de tre underspørgsmål - ikke at skabe en sammenhængende opgave på tværs af delene (medmindre det giver en bedre besvarelse af hvert spørgsmål selvfølgelig...). Jeg ved godt, det er lidt et ikke-svar.

# data[].attributes.body
Hvis vi til eksamen selv bliver bedt om at udvælge relevante begreber, hvor mange tegn skal vi bruge som metatekst til at definere de uvalgte begreber?

Det er svært at sætte præcis antal tegn på, det må I selv vurdere. Hvis I selv kan vælge hvilke og antal begreber, som i 2024, så afhænger det jo også af antallet. Generelt vil jeg dog sig, at ikke behøver at have en helt afkoblet indledende 'definitionsdel', men med fordel kan bruge selve diskussionen at de forskellige teoriers syn på X til at definere hvordan de hver især definerer X.

# data[].attributes.body
Skal et review forstås som en redegørelse? Der findes forskellige definitioner af begrebet nemlig...

Ja, det er sådan vi har tænkt det. Generelt vil jeg ikke råde jer til at lægge ALT for meget i de begrebslige nuancer i opgaveformuleringen - fx stresse over forskellen på 'compare', 'contrast', 'relate', 'discuss differences and similarities' osv. mellem X og Y teori. Jeg ved godt det går imod ånden i Ninas sprogforelæsning, men faget handler om IP-teori og vi kigger på forståelsen af de to teorier.

# data[].attributes.body
Der er blevet sagt lidt forskellige ting om diskussionsdelen. Skal den være ligesom i PT, hvor der argumenteres? Eller kan du konkretisere, hvilken 'type' diskussion, der er mest optimal til IR?

Der er ikke nødvendigvis 'en diskussionsdel'. Det forventes at forskellige teorier diskuteres op imod hinanden, med argumenter for/imod alle, i flere dele af opgaven.

# data[].attributes.body
I tilfælde af at man skal finde eller anvende empiriske cases:
1) må man så bruge cases fra pensum/forelæsning/undervisning?

2)og/eller finde en helt anden case uden for pensum? Hvis ja - skal man så dokumentere med reference/kilde fra internettet?

3) Hvis man inddrager begivenheder som Ukraine-krigen, Den Kolde Krig eller andet "generel viden" skal man så have reference på?

I må hellere end gerne bruge eksisterende cases fra pensum. Det er heller intet i vejen for at finde en ny udenfor pensum. Visse cases kan være så almen viden, at referencer ikke er nødvendige. Men brug gerne referencer i det omfang I inddrager meget specifikke data eller anden empiri (og i så fald gerne med almindelig sund kildekritik, helst ikke bare 'kilder fra internettet').

# data[].attributes.body
Hvorfor er det i løbet af faget blevet understreget

at faget er et "advanced theory course", hvor der vil være fokus på teorierne i sig selv og deres indlejrede præmisser

og at anvendelse af teori på empiri og cases ikke vil være nær så relevant

når 4 ud af 6 af de seneste eksamensspørgsmål har indeholdt, at man skal finde en selvvalgt case i en i forvejen presset 10-timers eksamen på engelsk, som jeg antager, at vi vil blive bedømt på relevansen af?

Der kunne det jo have været belejligt med at træne brainstorming/øvelse af at anvende teori på cases i holdundervisningen?

Hertil er jeg så også nysgerrig på, om det forventes, at en eventuel selvvalgt case også retfærdiggøres relevansen af?

Det er korrekt, at faget er et teorifag. Hvis/når der er en empirisk/case-dimension er det altså jeres teoriforståelse vi kigger på. Casen, hvis den er selvvalgt, kan i princippet være komplet fiktiv. Det har nogle besvarelser valgt at gøre tidligere. Relevansen af casen - hvis der er en case og den er selvvalgt - skal retfærdiggøres ligesom de andre valg, I foretager. Men 'relevans' er ikke casens relevans i forhold til global politik, Danmarks udenrigspolitik, WHO eller et potentielt givet tema, men indenfor den givne/selvvalgte teori.

# data[].attributes.body
Hvis vi eksplicit bliver bedt om at anvende en bestemt teori, skal vi så stadigvæk retfærdiggøre i vores tekst, hvorfor vi "valgte" lige netop den teori? Hvis ja, hvor meget plads skal vi bruge på retfærdiggøre valg af teori?

Der er altid valg, også indenfor teorierne. Fx. konstruktivisme: går man Wendt-vejen eller Tannenwald, mainstream eller kritisk konstruktivisme, måske eller praksisteori. Hvis formuleringen er helt lukket - diskuter Wendts begreb om institutioner - kan det virke kunstigt at retfærdiggøre, hvorfor I valgte at gøre det, vi bad jer om. Uden at sige for meget, kan jeg godt røbe, at der vil være valg, som skal retfærdiggøres.

# data[].attributes.body
Skal der være noget metatekst i begyndelsen af ens besvarelse for de 3 eksamensspørgsmål, f.eks. en kort beskrivelse af, hvad man har tænkt sig at gøre i det pågældende afsnit. Da vi kun har 5 sider til rådighed, ville det være rart at vide, at man ikke skal spilde tegn på metatekst.

Se ovenfor. Et generelt råd er, at hvis I føler at I spilder tegn, så lad være. En beskrivelse af hvad I gør/fremgangsmåde vil ofte være overflødigt - så lang er opgaven heller ikke - men metatekst er jo et vidt begreb. Retfærdiggørelse af valg er også meta-tekst, men vigtigt.

# data[].attributes.body
Hvor meget betyder sproget i vurderingen?

IP2 er ikke en sprogeksamen. Det er et teorifag. Vi bedømmer ikke sproget i sig selv.

# data[].attributes.body
Der er lidt generel usikkerhed om eksamensspørgsmålet i 2024. Eksamensspørgsmålet i det nye powerpoint er magen til det der er i det oprindelige powerpoint.

Min fejl, havde uploadet den forkerte. Nu er den der.

# data[].attributes.body
Til forelæsningen d. 25. ville det være rart, hvis vi kunne få en mere præcis definition af forskellige begreber, som går igen:

Structure

Agency

Turn, fx practical turn eller linguistic turn

Constitute (konstituere)

Jeg ved godt, det er et lidt utilfredsstillende svar, men ligesom med ønsket om en præcis definition af hvad et godt research proposal er, så er det her også teoriafhængigt. Hvis du spørger Waltz er 'struktur' noget andet end hvis du spørger Cox. Hvis du spørger Austin hvad 'agency' er, får du et andet svar end fra Moravcsik. Osv. Constitution/constitutive theory forstås som regel i relation (modsætning) til kausale forklaringer, der søger årsagssammenhænge. Konstitutiv teori spørger til mulighedsbetingelse, hvordan er denne ting (ofte sociale objekter, ikke kun materielle ting) blevet mulig/blevet til? I IP refererer konstitutive teorier ofte til teoretikere der undersøger de måder, hvorpå regler, normer, ideer og diskurser 'konstituerer' sociale objekter. Grundideen er at den sociale verden (og for mere radikalt konstitutive teorier også den naturlige verden) er konstitueret gennem vores ideer/teorier/praksisser (fokus er lidt forskelligt afhængigt af hvem du spørger). Den sidste, 'turns', er et lidt mere meta-teoretisk spørgsmål, da de refererer til de teoretiske bevægelser i sig selv. Jeg tror ikke, jeg siger for meget, hvis jeg siger, at det IKKE vil være oplagt at gå langt ind en diskussionen af, hvad et 'turn' er og ikke er, til eksamen. Men det er ikke desto mindre et godt spørgsmål, så kig gerne op i pausen i morgen, men det er nok ikke af generel interesse. Dit spørgsmål er i øvrigt noget IP-forskere også er lidt i tvivl om, de meget interesserede kan eventuelt læse videre her: https://journals.sagepub.com/doi/10.1177/13540661231205694 og her https://www.cambridge.org/core/journals/international-theory/article/turning-everywhere-in-ir-on-the-sociological-underpinnings-of-the-fields-proliferating-turns/78B6E8B80F1BD0B55427E79A2533A7AF og Ole Wæver og Charlotte Epstein har også en artikel om emnet på vej i EJIR.

# data[].attributes.attachment_link.title
Reflex to turn: the rise of turn-talk in International Relations - Jaakko Heiskanen, Paul Beaumont, 2024

# data[].attributes.attachment_link.description
The field of International Relations (IR) is being spun around by a seemingly endless number of ‘turns’. Existing analyses of turning are few in number and pred…

# data[].attributes.body
Må vi godt bruge ibid til eksamen?

Ja, men hold tungen lige i munden, når tekstbidder rykkes rundt

# data[].attributes.headline
Indledning og konklusion i ens eksamensopgave 

# data[].attributes.subject
Indledning og konklusion i ens eksamensopgave 

# data[].attributes.body
Hvor meget skal indledning og konklusion helst fylde i ens eksamensbesvarelse?

Se ovenfor

# data[].attributes.body
Hvis vi til eksamen bliver bedt om at udvælge en empirical case, skal man så også finde en kilde til ens case? Generelt vil det også være fedt, hvis vi kunne få præciseret, hvad der menes med en "empirical" case.

Se ovenfor

# data[].attributes.body
I tidligere eksamensopgaver blev man bedt om at lave et "research proposal", bestående af et proposed research question, research design, central Theoretical concepts, and empirical material. Meget af dette læner sig op ad metodefagene, men vil det være muligt at få konkretiseret til forelæsningen, hvad disse delelementer i et potentielt research proposal helt præcist indebærer?

No one size fits all. Mit bedste svar må være, at det vil være meget teori-afhængigt. Empirisk materiale vil være forskelligt fra poststrukturalisme til realisme. Problemformulering ser sjældent ens ud for kritisk teori og neoliberal institutionalisme. Centrale teoretiske begreber har vidt forskellige betydninger. Forskningsdesign ser anderledes ud osv. Vi er interesseret i at se, om I udviser forståelse for, at de valg er teori-afhængige - ikke i at lægge en facitliste for et godt proposal ned over alle teorierne.

# data[].attributes.body
Efter at have læst al pensum for poststrukturalisme virker det stadigvæk abstrakt, hvordan man helt præcist bærer sig ad med at anvende poststrukturalisme, f.eks. i en analyse eller diskussion. Vil det være muligt til forelæsningen (kort) at få en step by step guide til, hvordan man anvender poststrukturalisme?

De to sidste tekster til poststrukturalisme har teknisk set eksempler, men det ville være rart at få at vide, hvilken rækkefølge man bør gøre de forskellige ting i, når det kommer til at anvende poststrukturalisme.

Jeg kan desværre ikke gå ind i de enkelte teorier i morgen. Som i andre teoriers tilfælde er de mere teoretiske 'første generations' interventioner er generelt mere oplagte til de teoretiske sammenligninger og diskussion, men 2. og 3. generationer (herunder Campbell og Grayson) er mere oplagt til en anvendelses/analyse-del. Der er dog ikke én skabelon for rækkefølgen man skal gøre ting i, når vi befinder os i denne del af pensum, så det bedste råd vil være at være specifikt: vælger I at gøre som Campbell, så forklar hvorfor.