# data[].attributes.body
Opgave 1: Drømme jobbets løn, og pension

Bager, Løn: 24.420 kr. om måneden

Opgave 2: Opsparings tid efter uddannelse

Bager uddannelsestid: 4 år

Efter jeg er ca. 24 år kan jeg begynde at sparer op til min pension, som jeg kan gå på som 74,5 årig. Det giver mig en opsparings tid på 50,5 år - 50 år.

Opgave 3: Udbetalt, hvis jeg ikke selv sparer op.

…...18.991 kr?

Opgave 4: Forskel på opsparing i 20 og 40 år.

19.000 ca i forskel på at have sparet op i 20 år eller 40 år.

Opgave 5: Hvorfor sparer man ikke op til sin pension?

Unge tænker ikke så langt ind i fremtiden, fordi de måske kan finde det unødvendigt.

Borgerne og specielt unge under uddannelse oplyses ikke særligt meget om det.

Flere penge til rådighed i nuet

# data[].attributes.headline
Svar på spørgsmål til kapitel 6 Opsparing

# data[].attributes.subject
Svar på spørgsmål til kapitel 6 Opsparing

# data[].attributes.headline
Claras svar på Peter og Pernille opgaver

# data[].attributes.subject
Claras svar på Peter og Pernille opgaver

# data[].attributes.headline
Frederiks svar på Peter og Pernille opgaver 

# data[].attributes.subject
Frederiks svar på Peter og Pernille opgaver 

# data[].attributes.body
Månedligt budget for Clara
(Ca. beregning)

Faste omkostninger:

Variable omkostninger:

# data[].attributes.body
Gruppeopgave

1. Undersøg, hvilke konsekvenser det ville få at indføre brugerbetaling på skolegang. Kom ind på antallet af elever, generelt uddannelsesniveau, ulighed, elevaktivitet osv.

Hvis man besluttede sig for at skole var noget man skulle betale selv ville det medføre nogle problemer. Det ville ikke være alle som ville have råd til at gå i skole, derfor ville der komme en ulighed i befolkningen, de rige ville også være de bedst uddannede og det ville gøre det endnu sværer at bryde den social arv for en fra underklassen.

1. Find tre argumenter for brugerbetaling og tre argumenter imod.

For: 1. staten vil spare penge som kan bruges på noget andet. 2. Man skal betale mindre i skat. 3. Man er sin egen lykkesmed.

Imod: 1. Stor ulighed i befolkningen. 2. Svært at bryde den sociale arv. 3. ikke de samme muligheder.

# data[].attributes.body
Gruppeopgave til Finansiering af velfærdssamfundet

Når vi taler om, hvad skattekronerne går til, tænker vi for det meste på hospitaler, skoler osv. Men skatterne bruges også til andet end finansiering af den offentlige sektor, fx til at:

omfordele pengene fra folk med høje indkomster til folk med lavere indkomster. Det sker ved, at folk med høje lønninger betaler mere i skat af deres løn.

justere den økonomiske aktivitet, fx ved skattelettelser, som kan øge beskæftigelsen og forbruget.

fordele samfundets ressourcer, fx ved at motivere til en mere miljørigtig adfærd via grønne afgifter, som gør det dyrt at bruge løs af fx el og vand, og derfor får os til spare.

ændre adfærd, fx ved at lette indkomstskatten og dermed øge udbuddet af arbejdskraft.

1. Debattér fordele og ulemper ved omfordelingsprincippet. Skriv argumenterne ned.

Fordele:

man kan flytte pengene til et sted hvor der er mere brug for dem, fx hvis der er et overskud på ældreområdet, så kan staten flytte overskuddet til fx, sundhedsområdet, eller et andet sted hvor der er mere brug for pengene.

Ulemper:

en af de ulemper som kan opstå ved dette er at det er ikke alle som kan blive enige om hvor pengene skal tages fra, og på hvilke punkter de skal tildeles.

1. Debattér fordele og ulemper ved at sænke indkomstskatten, fx i forhold til arbejdsmarkedet. Skriv argumenterne ned.

Fordelen ved at sænke indkomstskatten er at man vil have flere penge til rådighed, hvilket kunne medføre et økonomisk “boom” hvor folk køber mere og derfor bliver der brug for flere rodukter som medføre at der er brug for mere arbejdskraft. Det negative er at staten ikke ville tjene lige så mange penge og man ville måske blive nødt at bevæge sig i retningen af en samfundsopbygning som de har i USA.

1. Debattér fordele og ulemper ved at sænke miljøafgiften i forhold til forbrug af vores ressourcer. Skriv argumenterne ned.

Miljøafgiften kan gøre, at virksomheder der udleder meget CO2, skal betale mere i afgift. Dette kan også gå hen, og forværre global opvarmning i verden. Der ville bliver forurenet meget mere hvis afgiften bliver sat ned, og på den anden side hvis afgiften bliver sat op, så vil der blive forurenet meget mindre, men for virksomheder som producere CO2, vil dette altså gå hen og forværre produktion af  for virksomhederne..

# data[].attributes.body
Allans udgifter for samfundet:

Født: 11.000 kr.

Vuggestue: 0 kr.

Børnehave: 79.200 kr.

Folkeskole 719.380 kr.

SFO: 55.200

Gymnasium: 220.000 kr.

Skadestuen: 5.000 kr.

Hospital: 0 kr.

Allans indtægter til samfundet:

10.000 kr. i skat pr. måned.

120.000 kr. om året

2.8 mio. for at arbejde i 24 år.

Konklusion:

Udgifter: 1.089.780 kr. oprundet: 1,1 mio. kr.

Indtægter: 2,8 mio. kr.

Sammenlagt:  + 1,7 mio. kr. til Danmark.

# data[].attributes.body
Zarahs udgifter for samfundet:

Født. 11.000 kr.

Vuggestue: 0 kr.

Børnehave: 75.900 kr.

Folkeskole: 720.000 kr.

Gymnasium: 120.000 kr. (HF uddannelse)

Skadestue: 10.000 kr.

Hospital: (Indsættelse af hofteprotese i begge hofter) 130.000 kr.

Zarahs indtægter til samfundet:

Zarah arbejdede i en kaffebutik da hun var 24 til 26 år.

Hun har tjent omkring 370.000 kr. på sin tid, hun betalte omkring 165.000 kr i skat de 2 år.

Konklusion:

Udgifter: 1,06 mio. kr.

Indtægter: 165.000 kr.

Sammenlagt ca. - 1,4 mio. kr.