# data[].attributes.body
Kønsroller -> Det er en skam for familien, at Bodil har styrken til at bære en ko og derfor er hun lidt mere maskulin i sin personlighed end den stereotype "Frue".

# data[].attributes.body
Der er planlagt ægteskab. Kvinden skal ikke tale, men blot se pæn u

# data[].attributes.body
ønsroller (Der er planlagt ægteskab. Kvinden skal ikke tale, men blot se pæn ud.)
Fortalt tid = over nogle år 
Fortællertid = nogle timer

# data[].attributes.body
Hvorfor giftes Bo’l væk til Chas?
Hvorfor er Chas så kold overfor beboerne i sognet - ligger der mere bag end æresporten?

# data[].attributes.body
Spørgsmål:
1) Hvorfor er Bodil så flov over at være stærk?

2) Hvilken funktion har det at der er spring i tiden, i forhold til der høres om månederne før brylluppet men ikke lige op til brylluppet?

3) Hvordan kommer klasseforskellene til udtryk?

4) Hvad siger Chas' væremåde om klasseforskellene?

5) Hvorfor ender hun alligevel med at græde, som hun ellers var bange for hun ikke ville?

6) Hvad symboliserer Chas' mangel af sit ene øje??

# data[].attributes.body
Temaer:
Klasseforskel
Socialt pres
Kønsroller
Sex (igennem Chas måde at tale om "at elske" hvilket bringer Bodil i forlegenhed)
Nybyggere(lykkeriddere)
Arrangeret ægteskab
Stereotyper

Fortæller:
3. persons alvidende
Fortalt tid:
Et par måneder
Fortællertid:
Ukendt, men da det er en samling af erindringer som bliver fortalt kan man gå ud fra det foregår over et par timer.

spørgsmål:
hvilken rolle spiller klasseforskel i fortællingen?

hvordan kan det være at Bo'l ser frem til det arrangerede ægteskab?

hvordan kan man se hvor lang fortællertiden er i historien og hvor lang er den?

hvordan kan man se hvor lang den fortalte tid er og hvor lang er den?

hvorfor gemmer Bo'l hvor stærk hun er?

Hvordan afspejler novellen skrivestilen som præger det moderne gennembrud?

# data[].attributes.body
- Personkarakteristik: Bo'ls følelser og væremåde fx maskulin "hun kunne næsten løfte koen" l. 76-77
- Fortæller: 3. persons
- Klasseforskelle
- Arrangeret ægteskab (indenfor familien)
- Kønsroller
- Modsætningspar, mand/kvinde, rig/fattig

Spørgsmål
- Hvorfor ændrer Bo’l holdning til brylluppet?
- Hvilken betydning har kælenavnet “Bo’l” for opfattelsen af Bodil?
- Hvordan kan det være at Bo’l bliver fremstillet maskulint
- Hvilke typiske eller atypiske træk fra det moderne gennembrud indeholder novellen?
- Hvorfor græder Bo’l til sidst i novellen?
- Hvad vil Johannes V. Jensen med denne novelle?

# data[].attributes.body
Klasseforskelle (Chas/Karl er rig, og skal have velkomstceremoni + kan kræve alt.)

Kønsroller (Der er planlagt ægteskab. Kvinden skal ikke tale, men blot se pæn ud.)

Fortalt tid = over nogle år

Fortællertid = nogle timer

Fortællende jeg: en person fra landsbyen (man kan i starten se, at det er en anden person, der fortæller historien, end den person, der fortælles om)

Det er en 3. person alvidende fortæller

Virkemidler: absurditet (Både det, at hun var absurd stærk, men også fordi problematikkerne fremstilles absurd)

Spørgsmål:

Hvilken fortæller er der brugt og hvilken betydning har det?

Hvorfor er det et problem, at Bodil fremstår mandig?

Hvorfor havde Bo’l ikke svært ved at græde til brylluppet?

Hvad siger teksten eksplicit og implicit om kønsroller/klasseforskelle?

Hvorfor kaldes Bodil Bo’l? Er der nogen sammenhæng mellem navnet og det moderne gennembrud?

Hvorfor skrives der “Som hun med så megen skræk havde forudset, var Chas Anderson begyndt at snakke om elske, og det både med æ og d.”?

# data[].attributes.body
Socialklasser - hvordan man kan gifte sig til en højere social klasse

Arrangeret ægteskab - typisk for tiden. Fætter-kusine-ægteskab

Personkarakteristik - Bo'ls manglende selvværd pga. hendes maskulinitet

Fortæller - 3. personsfortæller med indre syn hos Bo'l

Forventninger >< virkelighed - Bo'ls forventninger til Chas

Spørgsmål:

1. Hvilken fortællertype? Giv eksempler fra teksten.

2. Hvordan karakteriseres Bo’l, og passer det med det moderne gennembrud?

3. Hvilke træk er karakteristiske for tiden (det moderne gennembrud)?

4. Hvorfor giftes Bo’l væk til Chas?

5. Hvorfor er Chas så kold overfor beboerne i sognet - ligger der mere bag end æresporten?

6. Hvorfor har Bo’l så meget imod, at Chas kalder det “at elske”?

7. Hvorfor synes Bo’l, at det er så slemt, hvis hun ikke kommer til at græde ved vielsen?

8. Hvordan ender novellen, og hvorfor ender den således?

9. Bonus spørgsmål: Perspektivér Bo’l af Johannes V. Jensen med Ane-Mette af Henrik Pontoppidan.

# data[].attributes.body
Klasseforskel-> Rig og fattig. At bo på landet vs Amerika.

Kønsroller -> Det er en skam for familien, at Bodil har styrken til at bære en ko og derfor er hun lidt mere maskulin i sin personlighed end den stereotype "Frue".

Arrangeret ægteskab -> Familieægteskab.

Personkarakterstik -> Bodil, Chas Anderson osv.

Analytiske pointer:

- Hvor ser man de typiske kønsroller i Bo'l og hvilke roller spiller det i det moderne gennembrud?

- Hvordan er forholdet mellem de sociale klasser i Novellen.

- Hvilken symbolisme indeholder navnet Bodil og hvordan er det med til at bygge hendes karakter?