# data[].attributes.headline
Hypotalamus ja aivolisäke            Tatjana 

# data[].attributes.subject
Hypotalamus ja aivolisäke            Tatjana 

# data[].attributes.body
- Hypotalamus on hermoston ja umpieritysjärjestelmän ylin keskus

- sijaitsee väliaivojen pohjaosassa talamuksen alapuolella

- kontrolloi  kehon nälkää, janoa, lämpötilaa, unta, kiintymistä, väsymystä ja sisäistä kelloa

- ottaa vastaan tietoa elimistön tilasta ja sovittaa hormonituotantonsa sen mukaiseksi

Umpieritysjärjestelmään toiminnan säätelyyn osallistuu myös aivolisäke.

- Aivolisäke on pieni, herneen kokoinen, hormoneja tuottava rauhanen
- sijaitsee kallonpohjassa,

turkinsatulassa
- jakautuu etulohkoon (adenohypofyysi) ja takalohkoon (neurohypofyysi)
Aivolisäkkeen hormonit
- Oksitosiini osallistuu synnytyksen käynnistymiseen ja imettämisen säätelyyn

- Antidiureettinen hormoni (ADH) säätelee veden erittymistä munuaisissa. Sen puute johtaa vesitystautiin
- Kasvuhormoni (GH) säätelee kasvua. Lapsella sen puute johtaa lyhytkasvuisuuteen. Aikuisella kasvuhormonin puute ei usein aiheuta mitään oireita, mutta siihen liittyy aineenvaihdunnan häiriöitä

-  Tyreotropiini (TSH)

säätelee kilpirauhasen toimintaa. Sen puute johtaa kilpirauhasen vajaatoimintaan

-  Kortikotropiini

(ACTH) säätelee lisämunuaisen toimintaa. Sen puutos johtaa lisämunuaisen vajaatoimintaan
- Prolaktiini (PRL) säätelee maidoneritystä imetyksen aikana

- Luteinisoiva hormoni (LH) ja Follikkeleita stimuloiva hormoni

(FSH) säätelevät sukuhormonien ja sukusolujen tuotantoa miehellä kiveksissä ja naisella munasarjoissa. Niiden puute aiheuttaa lapsettomuutta ja häiriöitä sukupuolitoiminnoissa

# data[].attributes.body
- munasarjat ovat  naisen sukupuolirauhaset
- ne ovat osa naisen sisäisiä sukupuolielimiä
- munasarjat tuottavat munasoluja ja sukupuolihormoneja
- munasarja on litteä rauhanen joka on n. 2,5 - 5 cm pitkä ja n. 1 cm paksu.  Yksi munasarja painaa 5-8g
- munasarjat sijaisevat naisen pikkulantiossa kohdun molemmin puolin
- Naishormonit estrogeeni ja progesteroni erittyvät munasarjoista
- estrogeeni lisää munarakkulan kasvua ja aiheuttaa toissijaiset sukupuoliominaisuudet, kuten rintojen kasvun ja lantion levenemisen.
- estrogeeniä syntyy myös rasvakudoksessa, istukassa ja lisämunuaiskuoressa
- progesteroni valmistaa kohdun limakalvon hedelmöittyneen munasolun kiinnittymistä varten, vaimentaa kohdun lihasten supistelua, kohottaa ruumiinlämpöä ja ylläpitää raskautta

# data[].attributes.body
Sand, Sjaastad, Haug, Bjålie & Toverud, Ihminen: fysiologia ja anatomia, Helsinki 2016
Juhani Leppäluoto, Raimo Kettunen, Anatomia ja fysiologia, Helsinki 2013
https://www.terveyskirjasto.fi/terveyskirjasto/tk.koti?p_artikkeli=dlk00996
Heidi Vierimaa, Mirja Laurila, Keho anatomia ja fysiologia, WSOYpro Oy 2011

# data[].attributes.body
- kives on rauhanen, joka tuottaa siittiösoluja ja sukupuolihormoneja
- yksi kives painaa n. 15g
- kivekset kuuluvat miehen sisäisiin sukupuolielimiin
- kivekset sijaitsevat peniksen takan, kivespussissa
- kivespussi on vatsaontelon etuseinämästä muodostunut pussi
- kiveksen sisällä ja ympärillä on sidekudosta ja se jakaa kivekset useisiin liuskoihin. Liuskojen sisällä on siementiehyitä (n. 500m).
- siementiehyiden seinämissä kehittyy siittiösolut
- siementiehyissä myös Leydigin solut tuottavat mieshorminia eli testosteroinnia, jota tarvitaan siittiösolujen kypsymiseen
- testosteroni hormoni  siis kypsyttää siitiösolut sekä vaikuttaa miehen toissijaisiin sukupuolitunnusmerkkeihin ( esim. Parran kasvu), sukupuolisuuteen ja niillä on myös anabolinen vaikutus (lihasten kasvu)
- aivolisäkkeestä erittyvät gonadotropiinit säätelevät sukupuolirauhasten toimintaa

Kuvassa kiveksen poikkileikkaus jossa näkyy siementiehyet

# data[].attributes.body
- haima on sekä umpi- että avorauhanen.
- Langerhansin saarekkeet ovat endokriinisiä ja sijaitsevat pieninä rykelminä eri puolilla eksokriinista kudosta.
- saarekkeita on n. miljoona ja niiden solut ovat n. 1-2% koko haiman painosta.
- useista eri hormoneja tuottavista solutyypeistä tärkeimmät ovat beetasolut (60-70% soluista) => insuliini, sekä alfasolut (20-25%) => glukagoni.
- insuliini ja glugagoni ovat tärkeimmät aineenvaihduntaa säätelevät hormonit ja toimivat toistensa vastapareina.
- insuliini estää plasman glukoosi-, triglyseridi- ja aminohappopitoisuuksien nousun imeytyimisvaiheen aikana tehostamalla näiden aineiden ottoa soluihin ja niiden muokkaamista glykogeeniksi, triglyseridiksi ja proteiineiksi.
- glukagoni jarruttaa plasman glukoosipitoisuuden laskua maksasolujen avulla, sekä rasvahappopitoisuuden laskua rasvasolujen avulla.

# data[].attributes.body
- Kummankin munuaisen päällä on lisämunuainen (glandula suprarenalis) paksun rasvakerroksen sisällä.
- Paino yhteensä 10-14g
- Kaksi rakenteeltaan ja toiminnaltaan erilaista osaa: kuorikerros ja ydin.
- Osat sijaitsevat sisäkkäin, mutta ovat erillisiä umpirauhasia.
- Lisämunuaisydin erittää pääasiassa adrenaliinia ja noradrenaliinia, jotka kasvattavat sydämen sykettä ja supistusvoimaa, lihasten verenkiertoa ja veren glukoosipitoisuutta sekä laajentavat keuhkoputkia (etenkin "taistele tai pakene"- tilanteet)
- Lisämunuaiskuoren hormonit ovat steroideja, joita sanotaan kortikosteroideiksi eli kortikoideiksi. Aldosteroni lisää natriumin takaisinimeytymistä munuaisissa ja kortisoli lisää glukoosin muodostumista rasvoista ja aminohapoista (kasvattaa veren glukoosipitoisuutta) ja heikentää immuunivastetta ja allergisia reaktioita. Sukupuolisteroidit säätelevät lisääntymistä ja sukupuolisuutta.

# data[].attributes.body
- sijaitsee kaulassa hiukan kurkunpään alapuolella, paino noin 20g
- muodostuu kahdesta lohkosta, joissa nesteen täyttämiä follikkeleita
- follikkelisolut tuottavat kilpirauhashormoneja (sisältävät jodia) tyroksiinia ja trijodityroniinia
- follikkeleiden välisessä sidekudoksessa olevat c-solut tuottavat kalsitoniinia
- tyroksiini ja trijodityroniini vilkastuttavat yleistä aineenvaihduntaa, lisäävät lämmöntuottoa ja hapenkulutusta ja säätelevät kasvua ja hermoston kehitystä, vaikuttavat hermoimpulssien nopeuteen
- kalsitoniini lisää kalsiumin siirtymistä verenkierrosta luuhun