# data[].attributes.body
I jødedommen er hjemmet veldig viktig, faktisk viktigere enn noe annet sted. Her blir de jødiske tradisjonene ført over videre til barna, som skal føre de over til sine barn. Hele familien pynter til fester og tradisjoner, lager mat sammen og alt som hører til når det er høytider. 

# data[].attributes.body
I jødedommen er hjemmet veldig viktig, faktisk viktigere enn noe annet sted. Her blir de jødiske tradisjonene ført over videre til barna, som skal føre de over til sine barn. Hele familien pynter til fester og tradisjoner, lager mat sammen og alt som hører til når det er høytider. 

# data[].attributes.body
I jødedommen er hjemmet veldig viktig, faktisk viktigere enn noe annet sted. Her blir de jødiske tradisjonene ført over videre til barna, som skal føre de over til sine barn. Hele familien pynter til fester og tradisjoner, lager mat sammen og alt som hører til når det er høytider. 

# data[].attributes.headline
We're going on a trip, too a place called auswitz

# data[].attributes.subject
We're going on a trip, too a place called auswitz

# data[].attributes.body
finna gas some jews, little nazis

# data[].attributes.headline
Hva vil det si å være jøde og tilhøre en stor familie?

# data[].attributes.subject
Hva vil det si å være jøde og tilhøre en stor familie?

# data[].attributes.body
En jøde er en som er født av en jødisk mor. I moderne tid kan en som bare har en jødisk far også kalle seg en jøde, men pprinnelig er det ikke slik. Du kan også konvertere til jødedommen, men dette er en prosess som tar lang tid. At jøder tenker at de alle er en stor familie, med tilknytting gjennom tradisjoner og en felles historie. Noen jøder er ikke så religiøse, mens andre er veldig religiøse, men de ser fortsatt på hverandre som familie.

# data[].attributes.body
I jødedommen er hjemmet veldig viktig, faktisk viktigere enn noe annet sted. Her blir de jødiske tradisjonene ført over videre til barna, som skal føre de over til sine barn. Hele familien pynter til fester og tradisjoner, lager mat sammen og alt som hører til når det er høytider. De fleste høytider innen jødedommen handler om en hendelse som skjedde i jødedommen. Det jødiske kjøkken er litt utenom det vanlige. Noen familier har faktisk to kjøkken, et til kjøtt og et til melkeprodukter. I jødedommen er det ikke lov og blande kjøtt og melk. Dette kalles kosher. Det er også andre regler for hva jødene kan spise og ikke spise.

# data[].attributes.body
Det er omlag 14 millioner jøder i verden. 11 millioner er spredt utover USA, Israel og Canada. Resten av jødene er spredt utover hele verden. Det finnes ikke en spesiell rase for jøder. Om du er i en storby i Israel, kandu se at jøder er i forskjellige raser. I Norge er det omlag 1300 jøder, 1100 av dem bor i Oslo.
I Norge er det to Synagoger, jødenes hellige hus. En ligger i Oslo, den andre i Trondheim.

# data[].attributes.body
Tora betyr "lære". Først og fremst er Toraen betegnelsen på de fem mosebøkene, som er historiene fra jordas skapelse til Moses' død. Toraen er grunnlaget for den jødiske tro og levemåte. Jødene tror at de gikk i en pakt med gud, og de tror at gud vil beskytte dem om de fulgte budene i Toraen. Tanak er jødenes bibel. Ordet Tanak er dannet av de tre delene inne i Tanak. Tora, Neviim og Ketuvim. Tanak er skrevet på hebraisk, og mange jøder lærer seg hebraisk for å kunne lese Tanak.

# data[].attributes.body
Den viktigste helligdagen i jødedommen er sabbaten. Sabbaten feires både i synagogen og i hjemmet til jødene. Sabbaten er jødenes hviledag og varer fra fredag kveld til lørdag kveld. Da skal jødene slappe av fra arbeid, også dyr. De feirer dette for å markere at gud hvilte på den sjuende dag i verdens skapelse. Mange jøder feirer dette med familier og venner, og det er fri fra alt av innkjøp og gjøremål. Da må de ha kjøpt inn alt av varer fra før, og som regel er det mest kvinnens ansvar. Kvinnen skal innlede sabbaten ved å tenne to lys, og så sier hun på hebraisk: "Velsignet være du, Herre vår Gud, universets konge, som har gjort oss hellige ved dine bud og pålagt oss å tenne sabbatlysene."

# data[].attributes.body
Ordet synagoge betyr "forsamling". Disse møtestedene fikk veldig stor betydning for jødene etter at romerne rev ned templet i Jerusalem i år 70. I synagogen ber og studerer jødene, og noen ganger blir det holdt undervisning der. I helgene blir det holdt gudstjenester. Synagogen er den andre plassen hvor jøder feirer sabbaten. I løpet av et helt år skal hele Toraen ha blitt lest høyt der. I hovedrommet i synagogen er det en oppreist plattform hvor Torarullene ligger, og noen som kam lese Toraen høyt foran de i synagogen.

# data[].attributes.headline
Likhetstrekk mellom kristendommen, jødedommen og islam.

# data[].attributes.subject
Likhetstrekk mellom kristendommen, jødedommen og islam.

# data[].attributes.body
Det finnes mange likhetstrekk mellom kristendommen, jødedommen og islam. For eksempel oppstod alle religionene i midtøsten. Abraham er en viktig person i disse religionene. Kristne, jøder og muslimer regner seg som Abrahams barn. Abraham er stamfaren til disse tre religionene. Jerusalem er en hellig by for muslimer, jøder og kristne. I Jerusalem er det masse tempel og monumenter fra disse religionene. Disse religionene tror på at det bare finnes en gud, og de tror at guden deres har skapt verden. De legger vekt på å be, og har et forhold til gud.

# data[].attributes.body
Det er stort mangfold blant jødene i verden.Innen jødedommen er det flere retninger, som vil si at jøder lever og tror på forskjellige måter. Det er også noen jøder som ikke er religiøse. Da tror de ikke på gud, går ikke i synagogen og følger ikke de strenge levereglene. Det er også et stort skille mellom de jødene som er ortookse og de som ikke er. Ortodokse jøder er de som følger lover og regler på en prikk. Disse lever ikke i et særlig moderne samfunn. Kvinner og menn har forskjellige regler, som for eksempel at kvinnene må være hjemme, mens mennene må være i synagogen å be. Det finnes jøder som er religiøse, men ikke ortodokse. De mener at de reglene i Toraen og Tanak er mer tilpasset gamledager,   og de prøver og modernisere jødedommen.

# data[].attributes.body
I mange år har jøden blitt kastet ut av landet vårt. Da grunnloven vår kom i 1814 stod det at jøder ikke fikk lov til å bo i landet vårt. Denne regelen ble først opphevet i 1851 fordi Henrik Wergeland kjemet for at jødene skulle få bo i landet vårt. I Norge er det omtrent 1300 jøder. De fleste av disse jødene er ikke ortodoks, men fortsatt religiøs. De feirer fortsatt festene og tradisjonene, og går i synagogen når det er sabbat. I Norge finnes det nå egne plasser for jøder, som for eksempel barnehager. I disse barnehagene lærer de blant annet hebraisk, og feirer nasjonaldagen til Israel.

# data[].attributes.body
Groth, (2017) Store Norske Leksikon, 25. juni 2017
https://snl.no/j%C3%B8dedom

Groth, (2017) Store Norske Leksikon, Tanakh,  12. juni 2017
https://snl.no/Tanakh