# data[].attributes.headline
כל תושביה-נווה גרייצר

# data[].attributes.subject
כל תושביה-נווה גרייצר

# data[].attributes.body
התמונה זו מציגה את הרעיון "מדינת כל אזרחיה". רעיון זה שם במרכז את השיוויון במקום את החירות ומתמקדת בסיוע לחלשים, התערבות של המדינה בנושאים רבים ובמיסוי גבוה. בתמונה זו אנחנו רואים שתי דרכים להגיע לכניסת בית הספר: מדרגות ורמפה לאנשים שאינם יכולים להשתמש במדרגות מסיבות שונות. יצירת שתי דרכי הגישה באה מתוך רצון לשיוויון, או כמו שניסחו זאת במגילת העצמאות: "מדינת ישראל [...] תשקוד על פיתוח הארץ לטובת כל תושביה"

# data[].attributes.attachment_caption
ציין: שוויון זכויות אזרחי ומדני לכל אזרחי המדינה ללא הבדל דת, גזע ומין. 

# data[].attributes.headline
(ללא) הבדל דת גזע ומין - ניר גריפל

# data[].attributes.subject
(ללא) הבדל דת גזע ומין - ניר גריפל

# data[].attributes.body
הצג: בהכרזת העצמאות בא לידי ביטוי האופי הדמוקרטי של המדינה, בדברים הבאים:  הבטחה לשוויון זכויות חברתי ומדיני לכל אזרחיה ללא הבדל דת גזע ומין/ בהבטחה לחרות דת מצפון לשון חינוך תרבות,  בהבטחה להעניק לערבים אזרחי ישראל,נציגות מתאימה בכל מוסדות המדינה, פיתוח הארץ לטובת כל תושביה. על פי חלק זה של ההצהרה  המדינה מתחייבת להעניק לכל הקבוצות במדינה שוויון זכויות מלא.

הסבר: בתמונה מופיע שילוט של אחד מהאזורים במדינת ישראל (תל אביב יפו), השילוט מכיל בתוכו 3 שפות, עברית,ערבית ואנגלית. כפי שזה נראה מדינת ישראל באמת מכבדת את ההבטחה לכבוד ושוויון בין כל אזרחי המדינה ללא הבדל של דת, גזע ומין. אך מה באמת מסתתר מאחורי תמונה זאת. מדינת ישראל הוקמה בשנת 1948, עד שנת 1999 לא היו שלטים עם כיתוב בערבית (למעט ליד כפרים ערבים), וגם לאחר התערבות של בית המשפט בפרשה והכרחת המדינה להחליף את כל השילוטים, רוב השלטים אשר כתובים בשפה הערבית מכילים שגיאות כתיב בתוכם ולא ניתנים לקריאה(מכיוון שרק 3% מהאחראים על כתיבת השלטים היו ערבים). התמונה של השילוט הזה נוגד את המאפיינים הדמוקרטים של המדינה ומראה לנו שאין שווין אמיתי בין כל אזחי המדינה.

# data[].attributes.headline
השמדת מנות הדם של עולי אתיופיה- יובל גוטליב

# data[].attributes.subject
השמדת מנות הדם של עולי אתיופיה- יובל גוטליב

# data[].attributes.body
ציין: הבטחה לשוויון זכויות חברתי ומדיני לכל אזרחיה ללא הבדל דת גזע ומין/ בהבטחה לחרות דת מצפון לשון חינוך תרבות

הצג: במדינת ישראל קיימים מאפיינים דמוקרטיים הבאים לידי ביטוי. אחד מהם הוא שוויון זכויות המגיע לכל אזרחי המדינה. יש להם את הזכות לתרום את דמם אם יחפצו בכך.

הסבר: פרשת הדם נוגעת למדיניות שהונהגה בחשאי בשירותי הדם של מגן דוד אדום בין השנים 1984–2017. על-פי המדיניות, שלא הובאה לידיעת משרד הבריאות והוסתרה מן התורמים עד חשיפתה בשנת 1996, הושמדו כמעט כל מנות הדם שנאספו מעולים מאתיופיה ומצאצאיהם. יישום המדיניות באופן גורף כלפי קבוצה אתנית שלמה עורר ביקורת קשה בציבור הישראלי.

# data[].attributes.headline
חוק גיוס (לא) חובה - עדן מלצר

# data[].attributes.subject
חוק גיוס (לא) חובה - עדן מלצר

# data[].attributes.body
ציין: מאפיינים היהודיים של המדינה הבאים לידי ביטוי בהכרזה

הצג: בהכרזת העצמאות בא לידי ביטוי האופי הדמוקרטי של המדינה. אחד מהמאפיינים הללו הוא הבטחה לשוויון זכויות חברתי ומדיני לכל אזרחיה ללא הבדל דת גזע ומין/ בהבטחה לחרות דת מצפון לשון חינוך תרבות.

הסבר: בתמונה רואים אדם חרדי מנופף בדגל המשיח. לכאורה, בישראל יש חוק שמחייב את כל אזרחיה להתגייס לצבא, שנקרא חוק גיוס חובה. כידוע לנו, רוב האנשים שמשתייכים למגזר החרדי עוקפים את החוק הזה ולא עומדים במחויבות זו שנקבעה על ידי החוק, ולא מתגייסים לצבא. עבירה על חוק זה, שקוראת מדי שנה ובכמות רבה, גורמת לפגיעה בשוויון הזכויות האזרחי בכך שהיא מאפשרת למגזר מסוים לוותר על אחת מחובותיו כאזרחים במדינת ישראל בגלל השתייכותו הדתית.

# data[].attributes.attachment_link.title
תמונה של חרדי

# data[].attributes.headline
תכלת ולבן הם צבעי עמנו - נדב פריד

# data[].attributes.subject
תכלת ולבן הם צבעי עמנו - נדב פריד

# data[].attributes.body
ציין: המאפיינים היהודיים של המדינה
הצג: בשם המדינה: מדינת ישראל/ בהכרזה עליה כמדינה יהודית
הסבר: בתמונה ניתן לראות את דגל ישראל. דגל ישראל הוא בעל רקע לבן, ועליו שני פסים אופקיים בצבע תכלת כהה, וביניהם מגן דוד בגוון זהה. לפי הכרזת העצמאות, מדינה ישראל היא מדינה יהודית ולכן צריך שיהיה לה מאפיינים יהודיים. הדגל צריך להגדיר את המדינה כמדינה יהודית. מכיוון שהמדינה היא מדינה יהודית אז הסמלים של המדינה צריכים לאפיין את היהדות. לכן, צבעי התכלת והלבן מסמלים את הצבעים של הטלית, הידועה כמאפיין יהודי מובהק. הרי הטלית היא תשמיש מצווה אשר היהודים לובשים בזמן תפילה. בנוסף, באמצע הדגל ישנו מגן דוד אשר נהפך במאות השנים האחרונות לסמל יהודי מובהק גם כן.

# data[].attributes.headline
בחירות דמוקרטיות-אורי ברכה

# data[].attributes.subject
בחירות דמוקרטיות-אורי ברכה

# data[].attributes.body
בהרכזת העעצמאות בא לידי ביטוי האופי הדמוקרטי של המדינה  במספר דרכים. אחת מהן היא הבטחה לקיום בחירות דמוקרטיות.  בחירות דומקרטיות הן מאפיין בסיסי לכל דמוקרטיה המאפשר החלפת שלטון.
ישנם חמישה תנאים הכרחיים לקיומן של בחירות דמוקרטיות:
כלליות: כל אזרחי המדינה זכאים לבחור ולהיבחר למוסדות הנבחרים (בכפוף לחוק).
חשאיות: איש מלבד הבוחר לא יודע במי בחר, נועד בשביל למנוע לחצים חיצוניים.
מחזוריות: הבחירות חוזרות במרווחי זמן ידועים מראש וקבועים בחוק.
שוויוניות: כל קול שווה לכל קול אחר.
התמודדות חופשית: הבחירות מאפשרות תחרות הוגנת המבוססת על חירויות וזכויות פוליטיות.

בתמונה אני מצולם עם אבא שלי בקלפי בחירות אפריל 2019.
התמונה ממחישה את הבחירות הדמוקרטיות בארץ שבהן מתקיימים הקריטריונים שהוזכרו.
לדוגמא, הקלפי מבטיח חשאיות בכך שהוא מונע מאחרים לראות לאיזה מפלגה ניתן הקול של המצביע.

# data[].attributes.headline
קניין במדינת ישראל

# data[].attributes.subject
קניין במדינת ישראל

# data[].attributes.body
ציין: הזכות לקניין

הצג: אחת מן המטרות המרכזיות להקמת מדינת ישראל הייתה שליהודים יהיה מקום בטוח שהם יכולים לקיים את מצוותיהם ולחיות בשלום בו. כיום אני בתור יהודי ואזרח מדינת ישראל יכול לקנות רכוש לעצמי ללא חשש שמישהו יבוא ויקח אותו, חוקית הרכוש הזה שייך לי ודבר זה לא מובן מאליו, דבר זה לא נכח בשואה וקניין פיזי לא היה דבר שיכולת לשמור עליו.

הסבר: בתמונה רואים מחשב שחסכתי וקניתי בכספי ואני לא חושש שמישהו יבוא ויקח אותו מכיוון שהוא קניין ששייך לי והוא בטוח בתוך ביתי.

# data[].attributes.headline
אנו מכריזים בזאת... - אופק רון

# data[].attributes.subject
אנו מכריזים בזאת... - אופק רון

# data[].attributes.body
ציין: הצדקה טבעית/מוסרית

הצג: ההצדקה להקמה מדינת יהודית בארץ ישראל, נובעת מהזכות הטבעית והאוניברסלית של כל עם להגדרה עצמית מלאה. הקמת בית לאומי לעם היהודי נחוצה כדי להציל יהודים, ויש לנו את הזכות לקיים את מצוותינו ולחיות בשלום במדינה שלנו.
במהלך הגלות המשיך בתקווה ובמאמץ לשוב לארץ ישראל, נעשה מאמץ על מנת להגן על ארץ ארצנו ועל עמנו.

הסבר: בתמונה אפשר לראות אותי ואת הצוות שלי במסגרת 'יובל עילם' - הכנה לצבא, לאחר אימון מיוחד שקורה פעם בשנה, בשם "אימון חמוד" (דצמבר 2021).
התמונה ממחישה את הזכות שלנו כעם לעמוד על שלנו ולהגן על המדינה שיש לנו את הזכות להקים בארץ ישראל, בין השאר דרך הצבא ובמיוחד החיילים הלוחמים.

# data[].attributes.headline
השפה המתוקנת - שירי כהן

# data[].attributes.subject
השפה המתוקנת - שירי כהן

# data[].attributes.body
בהכרזה בא לידי ביטוי האופי הדמוקרטי של המדינה בהבטחה לשוויון זכויות חברתי לכל אזרחי המדינה ללא הבדל דת גזע ומין.
בתמונה המצורפת, ניתן לראות בית ספר יסודי בשכונת רמת אביב גימל בצפון תל אביב, שבכניסתו כיתוב בסגנון לשוני חדש לפיו פונים בגוף ראשון רבים ורבות כשנקודה מפרידה בין הסוגים כחלק מניסיון להוביל לשיוויוניות לשונית ומגדרית כלפי נשים וגברים כאחד .
כיתוב זה מציג עימו את הגישה הכלכלית הסוציאל דמוקרטית שלפיה לחברה יש אחריות כלפי כלל הפרטים המרכיבים אותה, מדגישה את ערך השוויון כערך עליון ואוסרת  אפליה מכל סוג שהוא.
ניתן להבחין בעיקרון השוויון במגילת העצמאות במשפט הבא: "מדינת ישראל תקיים שויון זכויו​ת חברתי ומדיני גמור לכל אזרחיה בלי הבדל דת, גזע ומין"

# data[].attributes.attachment_link.title
תמונה משימה רבים רבות

# data[].attributes.headline
קניין במדינת ישראל - יותם פוגל (תתעלמי מהקודם)

# data[].attributes.subject
קניין במדינת ישראל - יותם פוגל (תתעלמי מהקודם)

# data[].attributes.body
ציין: הצדקה טבעית/אוניברסאלית

הצג: הצדקה להקמת מדינה יהודית בארץ ישראל הנובעת מהזכות הטבעית והאוניברסלית של כל עם להגדרה עצמית

הסבר: בתמונה רואים מחשב שחסכתי וקניתי בכספי ואני לא חושש שמישהו יבוא ויקח אותו מכיוון שהוא קניין ששייך לי והוא בטוח בתוך ביתי. אחת מן המטרות המרכזיות להקמת מדינת ישראל הייתה שליהודים יהיה מקום בטוח שהם יכולים לקיים את מצוותיהם ולחיות בו בשלום. כיום אני בתור יהודי ואזרח מדינת ישראל יכול לקנות רכוש לעצמי ללא חשש שמישהו יבוא ויקח אותו, חוקית הרכוש הזה שייך לי ודבר זה לא מובן מאליו, דבר זה לא נכח בשואה כשחיילים נאצים יכלו לבוא ולהרוס לך את הרכוש בכל רגע.

# data[].attributes.headline
גם נוצרים יכולים לחגוג

# data[].attributes.subject
גם נוצרים יכולים לחגוג

# data[].attributes.body
ציין: מאפיינים דמוקרטיים של המדינה הבאים לידי ביטוי בהכרזה - הבטחה לשוויון זכויות חברתי ומדיני לכל אזרחיה ללא הבדל דת גזע ומין. בהבטחה לחרות דת מצפון לשון חינוך תרבות.
הסבר: בתמונה ניתן לראות את העיר חיפה מקושטת ושמחה בקישוטי הכריסטמס, הכריסטמס הינו חג נוצרי ומדינת ישראל היא מדינה שהוקמה על ערכים יהודיים והיא שייכת לעם היהודי, אבל בהכרזת העצמאות מדינה ישראל התחייבה כחלק מהמאפיינים הדמוקרטיים לכבד את כל הדתות, המינים והגזעים ולכן על אף שזה הוא חג לא יהודי עדיין יש לאזרחים את הזכות לחגוג אותו ואף לקבל אליו ימי חופשה אם אתה נוצרי.

# data[].attributes.headline
קריאה לעם היהודי להגיע לישראל / אורי בקשי

# data[].attributes.subject
קריאה לעם היהודי להגיע לישראל / אורי בקשי

# data[].attributes.body
ציון: בקריאה לעם יהודי להתלכד סביבה
הצג: המושג קורא לעם היהודי המפוזר באירופה והעולם להתאסף במדינת ישראל
הסבר: בתמונה נמצא יהודי מצחיק שעלה לארץ מברוקלין

# data[].attributes.headline
מורה ערבייה בבית ספר יהודי- ליהיא כנפו

# data[].attributes.subject
מורה ערבייה בבית ספר יהודי- ליהיא כנפו

# data[].attributes.body
ציין- מאפיינים דמוקרטיים של המדינה הבאים לידי
ביטוי בהכרזה.

הצג- האופי הדמוקרטי של המדינה בא לידי בכמה דרכים בהכרזת העצמאות, הראשון הוא הבטחה לשוויון זכויות חברתי ומדיני לכל אזרחיה ללא הבדל של דת, גזע ומין. הדבר השני הוא קריאה לערבי המדינה שקמה, להשתתף בבניין המדינה על יסוד אזרחות מלאה ושווה, והדבר האחרון שבא לידי ביטוי בהכרזת העצמאות הוא שמוענקת הבטחה לערבים שהם אזרחי ישראל נציגות מתאימה בכל מוסדות המדינה.

הסבר: בתמונה רואים מורה ממוצא ערבי שלובשת כיסוי ראש, בגדים שחורים גדולים שהם בעצם התלבושת הערבית המוכרת.
בכיתה יושבים שלושה תלמידים יהודים ומקשיבים לשיעור שהמורה מעבירה, למרות שהיא ממוצא שונה.
בתמונה אפשר להבחין בשוויון הזכויות של המורה ללמד במערכת החינוך היהודית, בלי הבדל של דת, גזע או מין.

# data[].attributes.headline
לכולם מגיע- ליאם עמר

# data[].attributes.subject
לכולם מגיע- ליאם עמר

# data[].attributes.body
ציין- שוויון זכויות-  אין להפלות אדם בשל זהותו  שיוכו סממן חיצוני או מגבלה כלשהי (דת, גזע, מין, העדפה מינית, צבע עור, מוצא, מראה חיצוני, מוגבלות מסוימת)

הצג: זכות לשוויון הזדמנויות במובן הכלכלי והחברתי
אופני היישום הראויים של הזכות לשוויון שנויים במחלוקת ציבורית בכל חברה דמוקרטית הגבול בין אפליה פסולה להבחנה מותרת. משמעות שוויון ההזדמנויות הרצוי.

הסבר:תמונה זו מתקשרת למושג זה מכיוון שהיא מראה לנו שבנו שירותים לכולם ללא יוצא דופן , זה מציג את השוויוניות שמופיעה במגילה.

# data[].attributes.attachment_link.title
עבודה באזרחות

# data[].attributes.headline
בחירות דמוקרטיות - עמית אסף

# data[].attributes.subject
בחירות דמוקרטיות - עמית אסף

# data[].attributes.body
ציין-מאפיינים דמוקרטיים של המדינה הבאים לידי ביטוי בהכרזה.

הצג-הכרזה על הקמת מוסדות דמוקרטיים/קיום בחירות/כינון חוקה.

הסבר-במגילת העצמאות נכתב עיקרון קיום בחירות דמוקרטיות.
עיקרון זה,
*  הינו מאפיין בסיסי בכל סוגי הדמוקרטיות.
* הליך המאפשר חילופי שלטון.
* מציינים חמישה תנאים הכרחיים לקיומן: כלליות, חשאיות, מחזוריות, שוויוניות, התמודדות/תחרות חופשית.
התמונה ממחישה את עיקרון הבחירות הדמוקרטיות בישראל מתוך מגילת העצמאות, ובו נקבע שכל ארבע שנים השלטון נבחר על ידי העם ומייצג את רצונו.
בתמונה ניתן להבחין בקלפי ובו אישה שגילה 18+ הולכת להצביע למפלגה בה היא בוחרת בהליך חשאי.

# data[].attributes.attachment_caption
מכינת רבין במזרע

# data[].attributes.headline
עופרי מנור- שוויון זכויות חברתי

# data[].attributes.subject
עופרי מנור- שוויון זכויות חברתי

# data[].attributes.body
התמונה מציגה מאפיינים דמוקרטיים של המדינה הבאים לידי ביטוי בהכרזת העצמאות ובפירוט הבטחה לשוויון זכויות חברתי ומדיני לכל אזרחיה ללא הבדל דת גזע ומין.
שוויון זכויות חברתי אומר שלכל אזרחיה של מדינת ישראל מגיע שוויון חברתי ללא הבדל על מי הם ולאיזה קבוצה הם משתייכים.
בתמונה ניתן לראות את מכינת רבין שנמצאת במזרע.
המכינה בחרה להקים שלוחה מונגשת בצורה מלאה לנכים , כלומר אנשים בעל מוגבלות כלשהי שמתניידים בכיסא גלגלים יכולים להגיע למכינה הזאת ולגור שם בלי בעיות במשך עשרה חודשים והתעסקות שהם צריכים להתמודד איתה במקומות רבים ברחבי הארץ, ומונעים אי נעימויות רבות.
הנגשה מלאה כמו שנעשה במכינה הזאת דורשת מאמץ כספי גבוה , שלרוב המכינות בארץ "אין את הכוח" להתאמץ בשבילו.
זה גם מראה לנו שאנחנו צריכים לפעול בשביל שוויון חברתי ולפעמים המדינה לא עושה הרבה בנושא כדי לגרום לכולם להרגיש שמקבלים שוויון הזדמנויות.

# data[].attributes.headline
בית הדין הרבני בתל אביב – יותם קציר

# data[].attributes.subject
בית הדין הרבני בתל אביב – יותם קציר

# data[].attributes.body
הרבנות בתל־אביב, המבנה שניתן לראות בתמונה, היא חלק מהמאפיינים היהודים של מדינת ישראל, שהם המאפיינים המעגנים את מדינת ישראל כמדינתו של העם היהודי. בהכרזת העצמאות באים לידי ביטוי בהכרזה עליה כמדינה יהודית ובקריאה לעם היהודי להתלכד סביבה.

הרבנות היא מוסד דתי יהודי שהוא חלק מהמוסדות הלאומיים של מדינת ישראל, ואף ניתן לראות את סמל המדינה מתנוסס מעל שם המקום.

הרבנות הראשית, שבית הדין הרבני הוא שלוחתו, היא המוסד הרבני העליון במדינת ישראל. הוא אחראי על מינוי רבנים ודיינים, פיקוח על כשרות ונישואים יהודיים במדינת ישראל והיא המפקחת והאחראית על כל תהליכי הגיור במדינה. עצם קיומו של מוסד כזה כמוסד מדיני רשמי זה ביטוי של יהדות המדינה, שכן בשום מדינה אחרת בעולם אין מוסד רבני רשמי בעל השפעה רבה כל כך על אזרחיה. קיום המוסד הרבני שוזר את היהדות לתוך הנהלת המדינה. הרבנות משתלבת בכל תחומי החיים ומפקחת עליהם ויש לה השפעה על חיי הכלל ואף על חיי הפרט – שכן היא קובעת האם לאדם מותר להתחתן בארץ, שנקבעת על פי יהדותו.

# data[].attributes.headline
העדפה מתקנת - אן סויסה 

# data[].attributes.subject
העדפה מתקנת - אן סויסה 

# data[].attributes.body
ציין: מאפיינים דמוקרטיים של המדינה הבאים לידי ביטוי בהכרזה.

הצג: בהכרזה בא לידי ביטוי האופי הדמוקרטי של המדינה ובפרט: בהבטחה להעניק לערבים אזרחי ישראל נציגות מתאימה בכל מוסדות המדינה ,בקריאה לערבים תושבי המדינה שקמה להשתתף בבניין המדינה על יסוד אזרחות מלאה ושווה. ובנוסף לכך, פיתוח הארץ לטובת כל תושביה.

הסבר: בתמונה ניתן לראות צילום מן העיתון ynet של כתבה לגבי יחס שונה למגזר שונה. כפי שניתן לראות, לסטודנטים ממזר ערבי נותנים הקלות כגון להתקבל לאוניברסיטת בן גוריון ללא להיבחן במבחן הפסיכומטרי, מה שבדרך כלל חלק מתנאי הקבלה לממסד אקדמאי זה. מעשה זה הינו תוצאה של מדיניות הנקראת ״העדפה מתקנת״ (הענקת הטבה לאוכלוסייה חלשה לזמן מסויים במטרה לצמצם פערים. ישנה מחלוקת רבה לגבי פעילות זאת) - פעולה אשר נותנת הטבות והקלות למגזר הערבי במדינת ישראל במטרה לקדם אותם בתחום האקדמאי במקרה שלנו. המקור למדיניות זאת הינו בהכרזת העצמאות בהבטחה להעניק לערבים נציגות, שיוויון ופיתוח הארץ לכלל תושביה.

# data[].attributes.headline
פתיחת שעריה לכל יהודי - אני ובת דודתי הגרמנייה למחיצה.

# data[].attributes.subject
פתיחת שעריה לכל יהודי - אני ובת דודתי הגרמנייה למחיצה.

# data[].attributes.body
הסבר :  בתמונה רואים שתי נפשות פועלות, אני ובת דודתי.
בת דודתי אמה נולדה וחייה בגרמנייה עד גיל 10 כאשר הוריה החליטו לעבור חזרה לארץ ולהמשיך את שאר חייהם כאן.
אמה היא חצי גרמניה וחצי יהודייה, למרות שנולדה בגרמניה, למדה בביה"ס גרמני ודוברת גרמנית, ממשלת ישראל קיבלה אותה ואת הוריה בזרועות פתוחות ועודדו אותם לעלות ארצה ואף עזרו להם לעשות זאת.

הצג : בהכרזת העצמאות הרצון להקמת המדינה התבסס בעיקר על הרצון לכנס את כל העם היהודי המפוזר ברחבי העולם כך שגם לעם היהודי יהיה בית שיוכל לחיות בנחת ובשלווה.
הרצון בא לידי ביטוי בכך שבמגילת העצמאות מובהק שכל יהודי באשר הוא המפוזר ברחבי העולם מוזמן ואף רצוי לעלות למדינת א"י.
במגילה כתוב : "אנו קוראים אל העם היהודי בכל התפוצות להתלכד סביב הישוב בעליה ובבנין ולעמוד לימינו במערכה הגדולה על הגשמת שאיפת הדורות לגאולת ישראל."
מדינ ישראל מתחייבת לקבל בזרועות פתוחות את כל יהודי העולם להעניק להם בית, הבית שבמשך דורות חלמנו להקים כאן, בארץ הזו.

# data[].attributes.attachment_link.title
אני ואמה בברלין-אוגוסט 2021

# data[].attributes.attachment_caption
מאפיינים דמוקרטיים של המדינה

# data[].attributes.headline
חוק גיוס חובה - יואב בר דוד

# data[].attributes.subject
חוק גיוס חובה - יואב בר דוד

# data[].attributes.body
בין הדברים שהוכרזו במגילת העצמאות היה גם שבמדינת ישראל כיהודית ודמוקרטית יינתן שוויון זכויות לכל אזרחיה ללא הבדל של דת גזע ומין.
בתמונה רואים חיילי צה"ל מניפים את דגל המדינה בגאווה, במדינת ישראל קיים חוק גיוס חובה וכיום מרבית המדינה מתגייסים לצבא בלי הקשר לצבע עורם, מוצאם, עדתם. בחרתי להתייחס דווקא לאנשים שכן תגייסים לצבא ולבחור תמונה של חיילים שתבוא לידי ביטוי כי "על הנייר" החוק חל על כולם ובצבא מגוייסים מכל המדינה בני נוער שלא הכירו אחד את השני לפני ומתחברים במסגרת הצבאית.

# data[].attributes.headline
מאפיינים דמוקטיים של המדינה

# data[].attributes.subject
מאפיינים דמוקטיים של המדינה

# data[].attributes.body
ציין: בהבטחה להעניק לערבים אזרחי ישראל נציגות מתאימה בכל מוסדות המדינה

הצג: בהכרזת העצמאות אופייה הדמוקרטי של מדינת ישראל בא לידי ביטוי במספר דרכים.
הראשונה היא קריאה לערבי ישראל ליטול חלקם בבנין המדינה על יסוד אזרחות מלאה ושווה ועל יסוד נציגות מתאימה בכל מוסדותיה, הזמניים והקבועים.
והבטחה לשוויון זכויות חברתי ומדיני לכל אזרחי המדינה ללא הבדל דת, גזע ומין.

הסבר: בתמונה אשר בחרתי מופיעה מורה ערבייה שלימדה אותי כשהייתי בכיתה ט בבית ספר תיכונט.
ניתן לראות שהיא לובשת חיג'אב  שזה בעצם הלבוש המסורתי של הנשים המוסלמיות.
תלמידי הכיתה הם יהודים והמוצא השונה של המורה לא מונע מאיתנו להקשיב לה ולכבד אותה.
בתמונה זו בא לידי ביטוי באופן ברור שוויון הזכויות של אותה מורה ללמד במערכת חינוך יהודית  ללא הבדל דת גזע ומין וכמובן ההבטחה לנציגות מלאה בכל מוסדות המדינה

# data[].attributes.headline
חינוך שווה לכולם - בני קטן

# data[].attributes.subject
חינוך שווה לכולם - בני קטן

# data[].attributes.body
ציין+הצג: ההבטחה לשוויון זכויות חברתי ומדיני לכל אזרחיה ללא הבדל דת גזע ומין/ בהבטחה לחרות דת מצפון לשון חינוך תרבות, היא אחד מהמאפיינים הדמוקרטיים שבאים לידי ביטוי בהכרזה. הבטחה זו באה לידי ביטוי בכך ששאר אזרחי המדינה(ערבים, נוצרים וכו'...) שכבר היו לפני קום המדינה יהיה להם את הזכות להתקיים במדינת ישראל כמו כל אזרח אחר לא משנה גזע דת מין  ולא תהיה שום אפליה.

הסבר: בתמונה רואים אותי יושב בשיעור ולומד כמו כל אזרח במדינת ישראל ומקבל את הזכות לחינוך ושוויון בין כל התלמידים. בכיתות הלימוד כיום כל התלמידים מקבלים אותו יחס לא משנה מאיזה מוצא הוא או מאיפה הוא הגיע לכולם תהיה בסופו של דבר את הזכות לקבל תעודת בגרות, לכל יש את הזכות לבקש עזרה כמו אחרים ולא יכולים להגיד לו לא בגלל המוצא גזע ומין שלו.

# data[].attributes.headline
מקום קדוש לכל הדתות - רום שמואל גונן פרידמן

# data[].attributes.subject
מקום קדוש לכל הדתות - רום שמואל גונן פרידמן

# data[].attributes.body
ציין: לכל הדתות יש את המקומות הקדושים שלהם

הצג: אחד המאפיינים הדמוקרטיים של המדינה הבאים לידי ביטוי בהכרזה הם שמירת המקומות הקדושים לכל הדתות. לנוצרים, ערבים ויהודים יש את המקום הקדוש שלהם ואין לאף בן אדם שמאמין איסור להגיע למקום הקדוש שלו.

הסבר: בתמונה זו ניתן לראות שני מקומות קדושים לכל דת, הר הבית של המוסלמים והכותל המערבי של היהודים, לשני המקומות האלה יש את הייחוד והמשמעות לכל דת ואין מניעה מאנשים להגיע אליו. כאשר הכריזו על מדינת ישראל לא אמרו שהדת היחידה שתהיה בארץ היא היהדות, כאשר הכריזו על מדינת ישראל אמרו שכל  אזרח יוכל להאמין בדת שהוא ירצה ולא יהיה דבר אשר יפריע להם, זו תהיה זכותם המלאה של האזרחים להתפלל במקומות הקדושים להם שנמצאים עוד הרבה לפני קום המדינה.

# data[].attributes.headline
שלום ושכנות טובה - דניאל לחוביץ

# data[].attributes.subject
שלום ושכנות טובה - דניאל לחוביץ

# data[].attributes.body
ציין : פניות לגורמים שונים - קריאה למדינות ערב השכנות.

הצג : בקריאה למדינות ערב השכנות, ישראל מצהירה על שלום ושכנות טובה ועל נכונותה לשתף פעולה עם מדינות ערב ולקיים עזרה הדדית למען קידומה במזרח התיכון.

הסבר : בתמונה ניתן לראות לחיצת יד בין ראש ממשלת ישראל מנחם בגין, נשיא ארצות הברית ג׳ימי קרטר ונשיא מצרים אנואר סאדאת, לאחר טקס חתימת חוזה השלום בין ישראל למצרים.
הסכם שלום זה מבטא את מה שהוצהר בהכרזת העצמאות. ישראל קראה למדינות ערב השכנות לשלום ושיתוף פעולה. וכל זאת, מבטא את אשר רואים בתמונה, הסכם שלום והסכמה על שכנות טובה ושיתוף פעולה.

# data[].attributes.headline
שוויון בין מעמדות בחברה- אנאבל בלושטיין

# data[].attributes.subject
שוויון בין מעמדות בחברה- אנאבל בלושטיין

# data[].attributes.body
ציין- מאפיינים דמוקרטיים של המדינה הבאים לידי ביטוי בהכרזה.

הצג- האופי הדמוקרטי של המדינה בא לידי ביטוי בכמה דרכים בהכרזת העצמאות.
הראשון הוא: הכרזה על הקמת מוסדות דמוקרטיים, "כנפיים של קרמבו" היא עמותה שתומכת בילדים עם צרכים מיוחדים והמדינה מתנדבת ובאה לקראת הילדים הללו.
השני הוא: הבטחה לשוויון זכויות חברתי ומדיני לכל אזרחיה ללא הבדל של דת, גזע או מין. עמותה זו, תומכת בילדים האלו ומחנכת אותם לגדול כמו ילדים רגילים שהולכים לתנועות נוער רגילות ולמרות ההבדל הגדול שלהם, המדינה עדיין נשארת שם בשבילם.

הסבר: בתמונה רואים את חברי העמותה, גם אלו שמתנדבים וגם את הילדים עצמם עושים צורה של לב עם הידיים.
התמונה ממחישה את העיקרון הדמוקרטי בכך שהיא מעבירה לנו מסר של אהבה ושוויון בין כולם, ללא הבדל משמעותי ביניהם ושכולם יכולים להיות שווים באותה מידה.