# data[].attributes.body
En dysfunktionel rollefordeling i gruppen og klassen. Et meget tydeligt hierarki

# data[].attributes.body
- Altid den samme der ikke er deltagende
- Altid den samme som er alene
- Altid den samme der ikke bliver valgt/ valgt til sidst
- Fokus på gruppearbejde i en skoleklasse, om der er en gruppe der er afhængig af hinanden
- Er der forskel i dynamikken, ud fra hvem der er tilstede?
- Trivsels undersøgelser
Hold øje med humoren i rummet
-  er der nogen der er tilbageholdende

# data[].attributes.body
Man kan skabe en værdiproduktion og en vi tænkning i fælleskabet

# data[].attributes.body
- Holde øje med eksklusion og inklusion
- Hvis det er samme offer- ser et mønster/en tendens
- Observer når de skal lave grupper selv- sætter de sig sammen, er nogen udenfor?
- Observer legekammerater
- Læg mærke til om nogen trækker sig

# data[].attributes.body
Skabe et positivt fælles tredje, med mange aktiviteter og arrangementer

# data[].attributes.body
Det er vigtigt som voksen at holde øje med dynamikkerne og mønstrene. Både i klassen (i timerne, især i gruppearbejde) men også i frikvarterene.

# data[].attributes.body
Ja, de giver et selvindsigtsaspekt og får alle til at tænke over deres egen rolle og handlinger

# data[].attributes.body
- Skabe fællestredje fra tidlig alder
- Undgå klike dannelse
- Bryde gruppe dynamikker
- Gør det til normen, at gruppedannelse altid er tilfældigt
- Mere fokus på føllesskab og fællesskabets forskellige kompetencer
- arbejde med ugetemaer der fokusere på de individuelles interesser (indirekte metode til fællesskab)

# data[].attributes.body
- Fokus på det generelt, hjælp til pædagoger/lærere.
- Kampagne eller få en udefra til at komme og snakke om det
- Læreren laver grupperne
- Fremhæve alles kompetencer- måske emneuge indenfor det område?
- Tage det seriøst når børnene kommer og siger det og inddrage forældrene
- Snakke med forældrene til mobberne - fortælle hvad der sker, ikke nødvendigvis med medløberne

-

# data[].attributes.body
-Den voksne kan skabe et fællestredje i form af noget socialt
-Inspirere til aktiviteter og lege i frikvarteret
-Den voksne kan sammensætte grupperne, så alle bliver inkluderet, og alle bliver valgt.

# data[].attributes.body
Vi læste i vores lektier til omsorg og omsorgssvigt, at børn med en tryg tilknytning ikke mobber/ikke bliver mobbet. Passer det?

# data[].attributes.body
- Lægge fokus på at alle ikke er perfekte
- opgive "os og dem" mentaliteten
- Alle har hver sin problematik at deale med
- finde fællestredje som styrker fællesskab og diversitet, fremfor en enkelt gruppe
- Lægge fokus gruppers styrker - gennem forskelligheder - frem for udelukkelse af dem der er anerledes

# data[].attributes.body
Mentalt mobning
Fysisk mobning
Hvordan går man til de to forkskellige former for mobning?

# data[].attributes.body
- Lave noget fælles tredje
- Fokus på det sociale fællesskab udenfor skolen, evt. forældreråd
- Fødselsdage inviteres alle til osv.
- Målrettet mobbetiltag fx alle kan noget, højtolerant kultur

# data[].attributes.body
Nemmere at give andre skylden end kigge indad
Folk der mobber er ofte selv nogen som bruger det som forsvarsmekanisme, fx selv er blevet mobbet eller har det dårligt med sig selv