# data[].attributes.headline
Крок 5. Два великі українці -  Шевченко й  Гоголь

# data[].attributes.subject
Крок 5. Два великі українці -  Шевченко й  Гоголь

# data[].attributes.body
М. Гоголь і Т. Шевченко ніколи не зустрічалися.

Т. Шевченко висловлював з цього приводу свій жаль у листах до

княжної В. Рєпніної (01 і 07.03.1850). У 1845 під час подорожі

Україною Т. Шевченко відвідав гоголівські місця ( Миргород,

Сорочинці). Перебуваючи у засланні, поет звертався до друзів з

проханням надіслати йому " Мертві душі". Він писав

В. Рєпіній:"Перед Гоголем должно благоговеть как перед человеком,

одаренным самым глубоким умом и самою нежною любовью к

людям!" Підкреслюючи гуманізм М. Гоголя, поет

протиставляв "Мертві душі", які написав за його словами, справжній

знавець людського серця та людинолюбець, поверховим романам

Е. Сю: "…произведения Сю, пока читаешь – нравится и помнишь, а

прочитал – и забыл. Эффект и больше ничего! Не таков наш

Гоголь – истинный ведатель сердца человеческого! Самый мудрый

философ! и самый возвышенный поэт должен благоговеть перед

ним как перед человеколюбцем! Я никогда не перестану жалеть, что

мне не удалось познакомиться лично с Гоголем".

У вірші-зверненні поет висловив усвідомлення своєї ідейно-творчої близькості до російського письменника, якого назвав великим другом і братом. Особисто письменники не були знайомі.

# data[].attributes.body
13.

# data[].attributes.headline
Крок 1 Порівняй текст М. Гоголя та художній фільм В. Бортко

# data[].attributes.subject
Крок 1 Порівняй текст М. Гоголя та художній фільм В. Бортко

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Я Русский Оккупант

# data[].attributes.attachment_link.title
Тарас Бульба Рекомендованно к просмотру на Украине

# data[].attributes.attachment_link.description
Uploaded by Я Русский Оккупант on 2015-06-12.

# data[].attributes.headline
Крок 9 Прочитаймо текст!!!

# data[].attributes.subject
Крок 9 Прочитаймо текст!!!

# data[].attributes.attachment_link.title
Микола Гоголь. Тарас Бульба.

# data[].attributes.attachment_link.description
Сини його думали інші думи. Але треба спершу трохи більше розповісти про його синів. На дванадцятім році їх було віддано до Київської академії, бо вся значна старшина вважала своїм найпершим обов'язком віддавати своїх дітей у науку, хоч і робилося це лише задля того, щоб опісля зовсім її забути.

# data[].attributes.headline
Крок 8 Малкович про переклад творів М.Гоголя

# data[].attributes.subject
Крок 8 Малкович про переклад творів М.Гоголя

# data[].attributes.attachment_link.title
ІВАН МАЛКОВИЧ. Від редактора: декілька зауваг щодо перекладу "Тараса Бульби" - Видавництво "А-БА-БА-ГА-ЛА-МА-ГА"

# data[].attributes.attachment_link.description
Друга редакція "Бульби" (яка справедливо вважається художньо вправнішою і повнокровнішою за першу) дала, на жаль, загрозливу зброю до рук агресивних антиукраїнських (та й антипольських) нащадків. Яскравий тому приклад - останній фільм "Тарас Бульба" (режисер В. Бортко), від якого за кілометри віє відвертою проімперською агіткою, на створення якої російський мінкульт виділив понад півмільярда рублєй (!).

# data[].attributes.headline
Крок 10 Цікаві факти історії козацтва

# data[].attributes.subject
Крок 10 Цікаві факти історії козацтва

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
богдан хмельницький

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
дмитро вишневецький

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
іван свірговський

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
козак з лугу

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
петро калнишевський

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
турецька галера

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
турецький султан

# data[].attributes.attachment_link.title
Всілякі цікавинки | Цікаві факти історії козацтва

# data[].attributes.attachment_link.description
В історичній літературі існує чимало версій походження слова "козак". Один із польських дослідників виводив це найменування від легендарного ватажка, що в давні часи успішно боровся з татарами. Звали його буцімто Козак. Інший, теж польський вчений, пояснював походження цього слова від "коза". Були версії, згідно з

# data[].attributes.headline
Крок 1. Над чим працюємо, панове???

# data[].attributes.subject
Крок 1. Над чим працюємо, панове???

# data[].attributes.headline
Крок 5. Два великі українці -  Шевченко й  Гоголь

# data[].attributes.subject
Крок 5. Два великі українці -  Шевченко й  Гоголь

# data[].attributes.body
М. Гоголь і Т. Шевченко ніколи не зустрічалися.

Т. Шевченко висловлював з цього приводу свій жаль у листах до

княжної В. Рєпніної (01 і 07.03.1850). У 1845 під час подорожі

Україною Т. Шевченко відвідав гоголівські місця ( Миргород,

Сорочинці). Перебуваючи у засланні, поет звертався до друзів з

проханням надіслати йому " Мертві душі". Він писав

В. Рєпіній:"Перед Гоголем должно благоговеть как перед человеком,

одаренным самым глубоким умом и самою нежною любовью к

людям!" Підкреслюючи гуманізм М. Гоголя, поет

протиставляв "Мертві душі", які написав за його словами, справжній

знавець людського серця та людинолюбець, поверховим романам

Е. Сю: "…произведения Сю, пока читаешь – нравится и помнишь, а

прочитал – и забыл. Эффект и больше ничего! Не таков наш

Гоголь – истинный ведатель сердца человеческого! Самый мудрый

философ! и самый возвышенный поэт должен благоговеть перед

ним как перед человеколюбцем! Я никогда не перестану жалеть, что

мне не удалось познакомиться лично с Гоголем".

У вірші-зверненні поет висловив усвідомлення своєї ідейно-творчої близькості до російського письменника, якого назвав великим другом і братом. Особисто письменники не були знайомі.

# data[].attributes.headline
Крок 6. Тарас Шевченко "Гоголю"

# data[].attributes.subject
Крок 6. Тарас Шевченко "Гоголю"

# data[].attributes.body
За думою дума роєм вилітає,

Одна давить серце, друга роздирає,

А третяя тихо, тихесенько плаче

У самому серці, може, й Бог не бачить.

Кому ж її покажу я,

І хто тую мову

Привітає, угадає

Великеє слово?

Всі оглухли — похилились

В кайданах... байдуже...

Ти смієшся, а я плачу,

Великий мій друже.

А що вродить з того плачу?

Богилова, брате...

Не заревуть в Україні

Вольнії гармати.

Не заріже батько сина,

Своєї дитини,

За честь, славу, за братерство,

За волю Вкраїни.

Не заріже — викохає

Та й продасть в різницю

Москалеві. Це б то, бачиш,

Лепта удовиці

Престолові- отечеству

Та німоті плата.

Нехай, брате. А ми будем

Сміяться та плакать.

30 декабря 1844

С.-Петербург

Словникова робота

1. Богилова — болиголов, отруйна рослина, бур'ян.

2. Німота— Т. Шевченко тут мав на увазі царську бюрократію, серед якої було в той час багато німців за походженням.

# data[].attributes.headline
Крок 7. Буктрейлер до повісті М. Гоголя "Тарас Бульба

# data[].attributes.subject
Крок 7. Буктрейлер до повісті М. Гоголя "Тарас Бульба

# data[].attributes.attachment_link.title
Буктрейлер М. Гоголь "Тарас Бульба"

# data[].attributes.headline
Крок 4. Психологічний портрет, написаний  Мирославом Поповичем.

# data[].attributes.subject
Крок 4. Психологічний портрет, написаний  Мирославом Поповичем.

# data[].attributes.body
Довідка: Миросла́в Володи́мирович Попо́вич (нар. 12 квітня 1930, Житомир) — український філософ, академік НАН України, Заслужений діяч науки і техніки України, доктор філософських наук, професор, педагог, фахівець у галузі культурології, логіки та методології науки, історії української культури, директор Інституту філософії імені Г. С. Сковороди НАН України, завідувач відділом логіки та методології науки Інституту філософії.

# data[].attributes.attachment_link.title
Нариси історії культури України з Мирославом Поповичем. Микола Гоголь.

# data[].attributes.headline
Крок 3. Біографія - живе обличчя митця

# data[].attributes.subject
Крок 3. Біографія - живе обличчя митця

# data[].attributes.attachment_link.title
Обличчя української історії. Микола Гоголь

# data[].attributes.headline
Крок 2. Розглянь портрет письменника.

# data[].attributes.subject
Крок 2. Розглянь портрет письменника.

# data[].attributes.body
Підготуйся до відповіді за планом.
1. Зовнішній вигляд (вираз обличчя, погляд, одяг).
2. Композиція портрета.
3. Задум живописця (підкреслені художником особливості характеру письменника).