# data[].attributes.headline
6.Jeg sender en mail tilbage til hver gruppe omkring jeres besvarelse. Så skulle den ged være klippet

# data[].attributes.subject
6.Jeg sender en mail tilbage til hver gruppe omkring jeres besvarelse. Så skulle den ged være klippet

# data[].attributes.headline
4. koordinere den skriftlige tilbagemelding til et fælles dokument

# data[].attributes.subject
4. koordinere den skriftlige tilbagemelding til et fælles dokument

# data[].attributes.headline
3. læs hver især og skriv i den fælles opsamling i forhold til hvad du er delagtig i.

# data[].attributes.subject
3. læs hver især og skriv i den fælles opsamling i forhold til hvad du er delagtig i.

# data[].attributes.headline
2. Aftal i gruppen, hvem der tager hvad i forhold til den fælles opsamling, se pkt. 4

# data[].attributes.subject
2. Aftal i gruppen, hvem der tager hvad i forhold til den fælles opsamling, se pkt. 4

# data[].attributes.headline
1. Dan overblik, især ved at se slutproduktet pkt. 4

# data[].attributes.subject
1. Dan overblik, især ved at se slutproduktet pkt. 4

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
TEACCH er en af flere metoder vi bruger i behandlingen af børn som er indskrevet i Birken.
Det er en anerkendt metode, som bruges med succes verden rundt.
Hensigten er at bringe barnet positiv udvikling indenfor alle udviklingsområder.

En del af TEACCH metoden er visualisering af, hvad dagen indeholder eks.
en tryg ramme i hverdagen, som ved hjælp af billeder eller konkrete ting viser barnet.-
Hvad skal vi nu, hvordan det begynder, hvad det indeholder og hvordan det slutter.
Dette for at give barnet tryghed og for at undgå forvirring og uro.

TEACCH er en udviklingsramme, hvor man skaber optimale muligheder for udvikling.

Man bruger et af barnets stærkeste ressourcer, evnen til at opfatte det barnet konkret ser.
Det visuelle støtte system :
Hvert barn har sit eget dagsskema, der er enten konkret (en genstand viser hvad barnet skal)
Boardmaker, eller foto, piktogrammer eller skrift- afhængig af barnets udviklingstrin.
Formålet er at:

Skabe forudsigelighed/give en tryg struktur og gode trygge rutiner

Lære at være fleksibel

Udvikle relevant leg sammen med et andet barn/børn

Støtte udviklingen gennem indlæring

Udvide mulighederne; påklædning, leg spisning m.m.

Udvikle kommunikation

Lære at vælge

Styrke gensidigt socialt samspil med andre børn og voksne

Deltage i ukendte aktiviteter og øge selvstændighed

Barnet får præsenteret støttesystemet med det samme ved begyndelsen i børnehaven og reagerer hurtigt og positivt på det. Det er trygt for barnet at vide hvad, dagen bringer. Barnet kan selv følge med på sin dagstavle og selv flytte en lille selv valgt brik ud fra billedet af aktiviteten, og derefter ser den næste aktivitet.

Barnet kan selv være medbestemmende ved valg af aktiviteter eks, legetøj, ude leg m.m.

Birkens forældretræningsprogram indeholder et modul om visualisering i hjemmet.
Hvordan man med enkle midler af billedmateriale kan hjælpe sit barn til at forstå, eks,
Hvornår barnet skal spise, i bad, have besøg af kammerater eller gæster.

# data[].attributes.attachment_link.description
TEACCH er en af flere metoder vi bruger i behandlingen af børn som er indskrevet i Birken.Det er en anerkendt metode, som bruges med succes verden rundt.Hensigten er at bringe barnet positiv udvikling indenfor alle udviklingsområder.

# data[].attributes.body
Autismespektrumforstyrrelse

# data[].attributes.attachment_link.description
Cookies er nødvendige for at få hjemmesiden til at fungere og giver info om, hvordan du bruger vores hjemmeside, så vi kan forbedre den både for dig og for andre. www.psykisksaarbar.dk bruger primært cookies til trafikmåling, login og optimering af sidens indhold. Hvis du klikker videre på siden, accepterer du vores brug af cookies.

# data[].attributes.attachment_link.description
Cookies er nødvendige for at få hjemmesiden til at fungere og giver info om, hvordan du bruger vores hjemmeside, så vi kan forbedre den både for dig og for andre. www.psykisksaarbar.dk bruger primært cookies til trafikmåling, login og optimering af sidens indhold. Hvis du klikker videre på siden, accepterer du vores brug af cookies.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ADHD er en neuropsykiatrisk lidelse, der giver børn, unge og voksne problemer med opmærksomhed, hyperaktivitet og impulsivitet

Hvad står ADHD for?

ADHD står for Attention Deficit Hyperactivity D isorder, og ADHD påvirker i varierende grad hjernens evne til at regulere:

Opmærksomheden

Aktivitetsniveauet (der kan være for højt eller for lavt)

Impulskontrollen

Mennesker med ADHD har ofte svært ved at regulere deres adfærd i forhold til den situation, de er i.

3 typer ADHD

Diagnosesystemet DSM-5 beskriver tre forskellige typer af ADHD:

ADHD, kombineret type - forstyrrelser af såvel opmærksomheden som af aktiviteten og impulskontrollen

ADHD med overvejende eller udelukkende forstyrrelse af opmærksomheden - kaldes ofte ADD

ADHD med overvejende hyperaktivitet og impulsivitet

Hvad er ADD?

ADD står for Attention Deficit D isorder og bruges om "den stille ADHD", hvor en person har de samme problemer med opmærksomhed som ved ADHD, men ingen eller kun få eller mindre synlige tegn på hyperaktivitet og impulsivitet.
Læs mere om ADD ADD - Den stille ADHD - pjece
Hvordan kan vanskelighederne komme til udtryk i hverdagen?

Vanskelighederne for den enkelte præges af symptomernes sværhedsgrad, men også af de ydre betingelser igennem livet. Noget er fælles for mennesker med ADHD, men meget er forskelligt.

Opmærksomhedsvanskeligheder kan bl.a. vise ved, at barnet eller den voksne med ADHD:

sjusker eller overser detaljer

har vanskeligt ved at bevare koncentrationen om en opgave eller en fritidsaktivitet

ikke synes at høre efter, hvad man siger

ofte ikke opfatter instruktioner

har svært ved at planlægge og gennemføre aktiviteter og opgaver

helst undgår opgaver, der kræver længere tids koncentration eller er rutineprægede

ofte glemmer eller mister sine ejendele

let bliver distraheret af uvedkommende ting

er glemsom i det daglige

Hyperaktivitet kan blandt andet vise sig ved, at barnet eller den voksne med ADHD:

ingen ro har i hænder eller fødder, sidder uroligt på stolen, skifter stilling hele tiden

har svært ved at blive siddende på sin plads fx i skolen eller på arbejdet

har vanskeligt ved at lege eller arbejde stille og roligt

ofte synes at være i gang - kan virke lidt "hyper"

snakker overdrevent meget

Impulsiviteten kan blandt andet vise sig ved, at barnet eller den voksne med ADHD:

ofte svarer, inden et spørgsmål er stillet færdigt

har svært ved at vente på sin tur

har en tendens til at afbryde andre eller bryde ind i andres aktiviteter

Hvad er årsagen til symptomerne?

Man har endnu ikke i detaljer kortlagt forandringerne i hjernen, men meget tyder på, at ADHD skyldes en biologisk forstyrrelse i de dele af hjernen, der styrer vores opmærksomhed, motoriske aktivitet og impulsivitet. Det er de områder i hjernen, som blandt andet sørger for, at vi kan tage initiativer, planlægge, overskue og gennemføre handlinger. De styrende funktioner kaldes også de eksekutive funktioner.

De bagvedliggende biologiske årsager til forstyrrelserne menes at være en nedsat mængde eller virkning af stofferne dopamin og noradrenalin, som sørger for kommunikationen mellem hjernecellerne.

Kan man vokse fra sin ADHD?

Cirka 40 % af børnene med ADHD opfylder ikke som voksne kriterierne for diagnosen, men de kan stadig have vanskeligheder. Hyperaktiviteten bliver mindre udtalt, men den erstattes ofte af en indre uro og rastløshed, og mange voksne med ADHD har også koncentrationsbesvær og svært ved at holde fokus.

En del har dog lært sig måder at kompensere på, så de kan fungere inden for normale rammer, men vanskelighederne kommer ofte tydeligere frem, når de ydre betingelser ændrer sig, og der stilles nye og andre krav.

Hvor mange har ADHD?

Undersøgelser peger på, at 2-4 % af alle børn opfylder diagnosekriterierne for ADHD, og at mindst 2 % af alle voksne har ADHD.

Omkring 25 % af alle børn, som bliver diagnosticeret i børne- og ungdomspsykiatrien i Danmark, får en ADHD-diagnose.

Hvordan er ADHD fordelt på de to køn?

Der ses flere drenge med diagnosen ADHD (ca. 7 ud af 10 børn, som får diagnosen, er drenge). Der er dog en mere ligelig fordeling mellem de to køn, eller endog en lille overvægt af piger/kvinder, når det handler om "den stille ADHD". Den kan være sværere at få øje på og diagnosticere, fordi symptomerne ikke er så tydelige. Derfor stilles diagnosen "ADHD med overvejende eller udelukkende forstyrrelse af opmærksomheden" (ADD) også i langt de fleste tilfælde senere i livet end diagnosen på de to andre typer ADHD.

Hvordan stiller man diagnosen ADHD hos børn og unge?

Hvordan stiller man diagnosen ADHD hos voksne?

Læs om Årsager til ADHD

Læs mere om Livet med ADHD

# data[].attributes.attachment_link.title
Om ADHD - ADHD - Gør ADHD til håb og handlekraft

# data[].attributes.attachment_link.description
ADHD står for Attention Deficit Hyperactivity D isorder, og ADHD påvirker i varierende grad hjernens evne til at regulere: Opmærksomheden Aktivitetsniveauet (der kan være for højt eller for lavt) Impulskontrollen Mennesker med ADHD har ofte svært ved at regulere deres adfærd i forhold til den situation, de er i.

# data[].attributes.headline
Udfyld hver gruppe i fælles denne opsamling. Siden downloades fra ITSL og sendes til lur@via.dk i wordformat.

# data[].attributes.subject
Udfyld hver gruppe i fælles denne opsamling. Siden downloades fra ITSL og sendes til lur@via.dk i wordformat.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hver gruppe skriver et fælles svar på nedenstående

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvis dit barn har autisme eller ADHD bruger han højest sandsynligt meget energi på at skabe et system i sit eget hoved?

Problemet med systemet er bare, at det ikke er fleksibel, så når du eller andre reagere anderledes end han forventer, vælter hans verden og den uhensigtsmæssige adfærd opstår.

Vil du hjælpe dit barn på vej, må du skabe et system for dit barn. Det gør du ved at give ham svar på så mange HV - spørgsmål som muligt.

Det kan gøres visuelt ved hjælp af piktogrammer eller ved hjælp af tekst i form af et dagskema.

Du skal give dit barn svar på:

Hvad skal han lave?
Hvem skal han lave det sammen med?
Hvordan skal han lave det?
Hvad skal han lave bagefter?
De overstående punkter kan du give svar på ved hjælp af piktogrammer.

Har han en nedsat forestillingsevne, skal han have svar på:

Hvornår skal han lave det?
Det kan du gøre ved hjælp af et visuelt ur. Du stiller uret feks. ½ time før en ny aktivitet, på den måde forbereder du ham på det nye skifte.

Hvor længe skal han lave det?
Du stiller uret når aktiviteten begynder, på den måde giver du ham overblik over aktiviteten og hjælper ham til at fastholde koncentrationen, imens du skaber tryghed.

Nu mangeler du, det der i mange tilfælde er det vigtigste - at give ham svar på:
Hvorfor skal han lave det?
Du forklarer det for ham konkret og visuelt ( feks, ved hjælp af en social historie) sådan han forstår formålet.
Belønning kan i visse tilfælde være formålet Humørikonet smile

Når du har givet ham svar på alle disse spørgsmål, er verden blevet mere forudsigelig og tryg. Du tager ansvaret for hans trivsel, og du vil opleve at hans verden ikke vælter så nemt.

# data[].attributes.attachment_link.title
Du kan også selv lave dine egne pictogrammer

# data[].attributes.attachment_link.description
Børn med ADHD og Autisme er meget visuelt tænkene. Derfor bruger vi meget skemaer og Pictogrammer. Til at lave pictogrammer bruger jeg et program der hedder Picto Selector, som er et program der kan down loades gratis hvis du klikker på linket neden for kan du downloade programmet direkte fra ...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Autisme er en anderledeshed i hjernens udvikling, der påvirker opfattelsen af omgivelserne, og måden man interagerer med andre på.

Autisme er en anderledes måde at sanse, forstå og navigere i verden på, som har stor betydning i sociale sammenhænge og i kommunikation med andre mennesker.
Autisme er en medfødt, neurologisk betinget, kognitiv anderledeshed, der påvirker alt, hvad mennesket med autismen tænker, siger og gør.

Autismen bliver ofte til et handicap i mødet med andre mennesker, fordi det autistiske menneske opfatter det sagte helt konkret, men ikke eventuelle antydninger, ironi, morsomheder eller ord med dobbeltbetydning.

Autisme kaldes for et spektrum

At befinde sig i det "autistiske spektrum" vil sige, at man har bestemte neurologiske karakteristika tilfælles med andre, der har en autismediagnose. Autisme betegnes som "gennemgribende", det betyder, at alt hvad man siger, tænker og gør er berørt af autismen. Man kan ikke have "lidt" autisme. Enten har man neurologien, der kendetegner kriterierne for autismediagnosen, eller også har man den ikke.

De autistiske karakteristika optræder forskelligt i intensitet og påvirker derfor mennesker på forskellige måder. Den neurologiske anderledeshed, der påvirker det ene menneske på én måde, så vedkommende har brug for meget støtte, kan for det andet menneske være en styrke, en kompetence eller et talent.

Alle mennesker med en diagnose i autismespektret kan lære nye ting og udvikle sig, men det er kendetegnet ved autisme, at man har det bedst, når man gør, som man plejer, og at der skal være tungtvejende grunde til, at man selvstændigt ændre på sine rutiner.

Autistiske mennesker sanser verden anderledes end andre

Når man er født med en autistisk hjerne, vil man opleve verden anderledes end andre gennem hele livet. Det man ser, hører, mærker og føler kan opleves meget stærkt og være umuligt at abstrahere fra.

Sansepåvirkninger kan føles mere eller mindre intense, som en forstærket opfattelse af farver, der kan gøre ondt at se på, eller lyde der nærmest skærer sig vej ind gennem ørene - men som andre ikke registrerer. Det kan være strukturen i en rugbrødsmad, der føles som at have en håndfuld små LEGO klodser i munden - og som gør, at maden føles ubehagelig at tygge og synke. Det kan være en særlig sensitivitet på ændring af temperaturer, sådan at et bad i varmt vand eller en solskinsdag, føles brændende eller sviende på kroppen. Der kan også være tale om anderledes smertegrænse, som at man ikke reagerer synligt for andre på at have brækket f.eks. et kraveben eller en arm.

Hvor almindeligt er autisme?

I Danmark er omkring 160.000 mennesker - svarende til 2,8 % af befolkningen - diagnosticerede med autisme. Folk fra alle nationaliteter og kulturelle, religiøse og sociale baggrunde kan have en autistisk neurologi.

Autisme er ikke bundet til bestemte fænomener i bestemte miljøer. Statistisk set har alle berøring med mellem 5-15 personer med autisme, så autisme er noget mere almindeligt, end mange tror.

Køn og autisme

Det ser ud som om, autisme hyppigst forkommer hos drenge, men det kan skyldes, at diagnosekriterierne i sin tid blev lavet ud fra observationer af drenge i alderen 5-7 år, og at vi endnu ikke fuldt ud har forstået at spotte autisme hos piger.

Autistiske piger er generelt mere bevidste om det sociale felt og om de sociale scenarier, der udspiller sig omkring dem. Piger kan være opmærksomme på de forskelle, der er imellem dem selv og de andre piger i en børnegruppe. Ofte er de dygtige til at kopiere andre pigers kommunikation og handlinger i forsøg på ikke at skille sig ud, eller som en strategi for at undgå at komme ud i situationer, de ikke kan håndtere. Der er ikke noget, der tyder på, at autistiske piger er mindre sårbare end drenge, eller at de har brug for mindre støtte og accept fra deres omgivelser.
Læs mere om piger med autisme i vores Videncenter her. Læs vores Autismeblad om autistiske kvinder her.

Hvordan ser verden ud, hvis man har en autistisk hjerne?

Voksne autister fortæller, at verden ofte opleves fyldt med krav, og at kravene kan overvælde dem. Voksne autister fortæller, at de ikke intuitivt kender en given konteksts muligheder og udfordringer, og at de derfor konstant er igang med at planlægge - næste time, næste dag, næste uge, næste weekend - for ikke at komme til at bruge deres energi forkert og for at gøre verden mere overskuelig og meningsfuld.

Nogle voksne fortæller om, hvor svært det er at tale med nye mennesker. De har svært ved at lægge den kontekst, de befinder sig i, sammen med de ord, personen bruger og derudfra forstå den fulde mening med det, personen siger, frem for kun at forstå betydningen af de ord der bliver sagt.

Nogle autistiske børn og voksne fortæller om, hvordan det at have øjenkontakt med andre mennesker i en samtale kan give dem fysisk ubehag. Andre anvender øjenkontakt eller kigger på et punkt midt imellem folks øjne, særligt i samtaler med folk de kender.

Nogle autistiske børn og voksne beretter om, hvordan de er sensorisk udfordrede hver gang, de forlader deres hjem, for ikke at få et sansemæssigt "overload", eller at de på ingen tid bliver overvældede, når de er ude.

Voksne fortæller, at det altid er dem, der tilbyder at arrangere sociale begivenheder f.eks. på deres arbejdsplads - ikke nødvendigvis fordi de har lyst, men fordi de har brug for forudsigeligheden for at kunne deltage og kun kan få den, hvis alt er planlagt på forhånd.

Forståelse og forholdet til andre mennesker - og deltagelsen i hverdagens familie, skole, arbejde og socialt liv kan især være sværere. Mennesker uden autisme synes at vide intuitivt, hvordan man kommunikerer og interagerer med hinanden - det gør mennesker med autisme ikke.

Autisme er et usynligt handicap, og autistiske mennesker ser ofte ikke 'autistiske ud'. Nogle forældre til autistiske børn siger, at andre mennesker tror, deres barn er uopdragen, mens voksne autister oplever, at de bliver misforstået.
Læs personlige fortællinger fra børn og voksne med autisme i vores blad om GUA. Læs fortællinger fra kvinder med autisme i vores blad her.

Trivsel og udvikling ved autisme

Miljøet omkring et autistisk menneske har stor betydning for, om han eller hun trives og udvikler sig. Med den rette støtte, forståelse og accept undgår man overbelastning. Det kan være svært at bedømme, om et menneske med autisme får støtte nok i hverdagen, og man kan ikke regne med, at personen selv verbalt giver udtryk for overbelastning på samme måde, som andre ville gøre det. Derfor er det vigtigt, at forældre, omsorgspersoner og fagfolk altid er opmærksomme på ændringer i adfærd og søger grunde til ændringen.

Tegn på overbelastning kan være forvirring og røde "hektiske" pletter på kinderne, som man skal kende personen rigtigt godt for at få øje på. Men det kan også være voldsomme nedsmeltninger eller "shut downs" med totalt kontroltab.

Autistiske mennesker der udsættes for vedvarende overbelastning udvikler stress og angst, og vægrer sig fra at være en del af de sammenhænge, hvor belastningen forgår.

Autismediagnosen

Når et barn henvises til udredning sker det oftest, fordi forældre og/eller fagfolk omkring barnet registrerer anderledes adfærd og udvikling. Interviews med forældre om, hvordan deres autistiske børn adfærdsmæssigt afveg fra jævnaldrene i deres 5 første leveår viser, at der er mange typiske træk.

Det er vigtigt at forstå, at adfærden ikke i sig selv er autisme. Adfærden er resultat af hjernens forarbejdning af sanseindtryk, og det er i måden forarbejdningen sker, man finder autismen.
Tegn på autisme hos børn:

Børn som stivner, når mor og far trækker dem ind til sig for at give dem et kram.

Børn som umiddelbart virker frygtløse for farlige ting, men som er rædselsslagne for ufarlige ting - som støvsugeren eller græsslåmaskinen.

Børn som systematiserer fremfor at lege - f.eks. stabler eller sorterer ting i farver.

Børn der taler, men som ikke bruger sproget til social kommunikation om, hvad det oplever, og hvordan det føler - men istedet, til at gentage de samme ord, og efterligne andres tale.

Børn der ikke udvikler talesprog eller har forsinket talesprog.

Børn der f.eks. ved 8 mdr. alderen har fuldt talesprog og/eller oplæser tekster f.eks. undertekster på tv.

Se mere om diagnosticering af børn her.

"Autisme er en psykisk sygdom"

Autisme er en gennemgribende neurologisk udviklingsforstyrrelse

"Mennesker med autisme har ikke empati" Mennesker med autisme har generelt en længere forarbejdsningstid - også i forhold til at sætte sig i andres sted.

"Alle autister er savante"
Den autistiske hjerne er bedre til at specialicere sig, men kun få autistiske mennesker er savante.

"Aspergers Syndrom er autisme "light""

Autister med Asperger Syndrom har ofte nøjagtig de samme udfordringer, som andre autister.

"Autister er computer-nørder"
Det er de tit gode til, så det er der mange, der er.

"Autister er udviklingshæmmede"

Man skønner, at ca. 30 % af alle autister er udviklingshæmmede.

# data[].attributes.attachment_link.description
Autisme er en anderledeshed i hjernens udvikling, der påvirker opfattelsen af omgivelserne, og måden man interagerer med andre på. Autisme er en anderledes måde at sanse, forstå og navigere i verden på, som har stor betydning i sociale sammenhænge og i kommunikation med andre mennesker.

# data[].attributes.body
Hvad er autisme

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Autisme er en medfødt psykologisk udviklingsforstyrrelse der rammer ca. 1 % af befolkningen. Man kan ikke se hvis et menneske har autisme, men sygdommen medfører en anderledes måde at opleve verden, der giver udfordringer i forhold til at indgå i sociale sammenhænge og kommunikere med andre mennesker.

Hvad er autisme spektrum forstyrrelser?

Autisme spektrum forstyrrelser er en række psykologiske udviklingsforstyrrelser, der giver udfordringer for evnen til socialt samspil, kontakt og kommunikation med omverdenen. Vanskelighederne hænger sammen med en nedsat evne til at sætte sig ind i andre menneskers tanker og følelser. I mange tilfælde vil der også være sprogforstyrrelser, både for det talte og det forståede sprog, og adfærdsforstyrrelser i form af stereotype gentagne aktiviteter og meget begrænsede interesser. Nogle mennesker med en autisme spektrum forstyrrelse har en begrænset evne til at lære og følger ikke den udvikling, andre mennesker gennemgår, men forbliver på et ikke-alderssvarende udviklingsniveau. Forstyrrelsen viser sig allerede i barndommen og har konsekvenser for barnets evne til kommunikere med sine forældre og i et begrænset socialt samspil med andre børn.

Med den rette hjælp bliver mennesker med autisme spektrum forstyrrelser ofte bedre til at håndtere sociale situationer og kommunikation, hvilket giver en væsentligt lettere dagligdag. Man kan derfor sagtens opnå en høj livskvalitet som voksen med en autisme spektrum forstyrrelse.

Sygdommen vil dog betyde, at man altid vil have sværere ved at aflæse sociale sammenhænge, tolke kommunikation, der ikke formuleres eksplicit, og være mere følsom over for sanseindtryk. Mennesker med autisme spektrum forstyrrelser er ofte gode til at fordybe sig og særdeles detaljeorienterede (Landforeningen Autisme 2012).

Autisme spektrum forstyrrelser spænder over psykiske sygdomme som infantil autisme, atypisk autisme, Rett syndrom og mindre udtalte forstyrrelser (tidligere kaldt Aspergers syndrom). De forskellige diagnoser har varierende sværhedsgrad, ligesom der også kan være store individuelle forskelle.

Hvor mange har autisme?

Ca. 1 % af befolkningen og flere mænd end kvinder har en autisme spektrum forstyrrelse (Socialstyrelsen 2014). Der er sket en meget markant stigning i antallet af diagnosticerede med en autisme spektrum forstyrrelse over de sidste 20 år. Stigningen skyldes dog først og fremmest ændringer i rapporteringspraksis, der alene tegner sig for 60%. Øget opmærksomhed og tidligere opsporing kan også have haft betydning for stigningen, og omfanget af den reelle stigning i antallet af patienter er derfor uklart (Hansen et al. 2016).

Hvilke symptomer ses der ved autisme spektrum forstyrrelse?

Autisme spektrum forstyrrelser har det tilfælles, at de viser sig som afvigelser i: 1. Sociale færdigheder, 2. Kommunikative færdigheder og 3. Forestillingsevnen, hvilket kommer til udtryk i begrænsede, stereotype og ensformige interesser og aktiviteter (WHO 2016).

Ved infantil autisme og Rett syndrom kan diagnosen stilles allerede før barnet er 3 år, mens mindre udtalte forstyrrelser typisk først opdages, når barnet kommer i skolealderen. Rett syndrom er indtil videre kun set blandt piger. Atypisk autisme vil i nogle tilfælde vise sig senere i barnets udvikling, og i nogle tilfælde er et af de tre kernesymptomer ikke til stede (WHO 2016).

Tidlige symptomer på autisme spektrum forstyrrelser kan være, at barnet i en alder af 2 år ikke kommunikerer med forældrene gennem sine ansigtsudtryk, gestik og sprog. For eksempel kan et af de tidligste tegn være, at barnet ikke følger forælderens blik, ikke kigger i den angivne retning når der peges, og ikke udviser bevidsthed om en fælles opmærksomhed på ting. Et andet tegn er, at barnet på 1 ½ til 2 år, ikke reagerer, når det hører sit navn (Wetherby et al. 2014).

Hos børn med autisme spektrum forstyrrelser vil man typisk fra 2 års alderen også kunne se en manglende interesse og evne til at engagere sig i aktiviteter med både jævnaldrende og voksne (Wetherby et al. 2014). Der kan være en manglende udvikling af de motoriske færdigheder (Johnson et al. 2014), og endelig vil barnets sprog udvikles langsommere, helt udeblive, og ved Rett syndrom vil barnet miste tidligere tillært sprog (ICD-10 2016). Det er forstyrrelser af den iboende socialitet - at vi er rettede mod andre mennesker - som gør sig gældende for mennesker, der ikke har autisme spektrum forstyrrelser.

Mindre udtalte forstyrrelser adskiller sig fra de øvrige typer forstyrrelser ved, at børn med dette syndrom har et normalt udviklet sprog og er normalt begavede (WHO 2016). De identificeres derfor ofte først et par år senere, i forbindelse med at der stilles større sociale krav til barnet. For de mindre udtalte forstyrrelser er det karakteristisk, at barnet har meget begrænsede interessefelter, og gentager sine aktiviteter, ligesom det ofte vil forekomme klodset i sine bevægelser (WHO 2016).

Af fysiske symptomer gælder det desuden at mange børn med autisme spektrum forstyrrelse har ondt i maven, har forstoppelse eller har diarré, oftere end andre børn (Adams et al. 2011).

Hvilke sygdomme og tilstande kan optræde sammen med autisme?

Autisme spektrum forstyrrelse ses meget ofte i kombination med andre psykiske lidelser, især forskellige former for angst, såsom social angst, fobi og OCD. Autisme spektrum forstyrrelser ses også tit sammen med ADHD og adfærdsforstyrrelser (Simonoff et al. 2008).

De psykiatriske diagnoser

Diagnosen har altid spillet en væsentlig rolle, når mennesker bliver syge. "Hvad fejler jeg?" spørger man straks, når man får symptomer, smerter eller ubehag, fysisk eller psykisk.

Diagnosen er udgangspunktet for behandlingen og et skøn over, hvordan forløbet vil blive. Hvis en psykiater skal behandle et menneske med angst, må han eller hun vide, hvilken form for angst, det drejer sig om.

Bogen bygger på det internationale diagnosesystem, WHO's ICD-10, som giver mulighed for at stille en diagnose ud fra veldefinerede kendetegn: symptomer, adfærd, tilstandens varighed mv.

Bogen er skrevet i et let sprog til fagfolk, mennesker med psykisk sygdom og deres pårørende.

Køb bogen her og støt arbejdet for et godt liv til flere.

Hvilke årsager og risikofaktorer ses der ved autisme spektrum forstyrrelser?

Årsagerne til autisme spektrum forstyrrelse er endnu ikke kortlagt. Man ved dog at genetik spiller en stor rolle (Schaefer 2016). Visse gener medfører en højere risiko, men samtidig er det langt fra alle med disse gener, der udvikler en autisme spektrum forstyrrelse (Robinson et al. 2016).

Angstlidelsen OCD, der er karakteriseret ved tvangshandlinger, menes at være relateret til autisme spektrum forstyrrelse. Der ses således også en forhøjet risiko for at få en autisme spektrum forstyrrelse, hvis man har en forælder med OCD (Meier et al. 2015).

Endelig kan miljømæssige faktorer under graviditeten måske spille en rolle for udviklingen af autisme spektrum forstyrrelser. Nogle forskere har vist sammenhæng mellem mangel på folsyre og D-vitamin under graviditeten og udviklingen af autisme spektrum forstyrrelser (Neggers 2014). Ligeledes ses i nogle undersøgelser en forøget risiko, hvis moren har haft en infektion under første trimester af graviditeten (Chaste & Leboyer 2012), samt en øget risiko for børn af ældre fædre (Kinney et al. 2010). De miljømæssige risikofaktorer er dog endnu dårligt belyst (Chaste & Leboyer 2012).

Hvilken behandling findes der til patienter med autisme?

Der findes ingen behandling, der kan helbrede autisme spektrum forstyrrelser. Behandlingen fokuserer derfor på at forbedre bestemte symptomer, alt efter den enkeltes behov, ved hjælp af pædagogisk-psykologiske indsatser. Indsatserne kan for eksempel handle om at stimulere barnets kommunikation, sociale relationer og sprogfærdigheder (Socialstyrelsen 2014). Indsatser, hvor forældre til børn med autisme modtager træning i kommunikation og interaktion med deres børn, har opnået gode resultater og reduceret kernesymptomerne for autisme hos børnene. Det er vigtigt, at behandlingen startes tidligt for at få de bedst mulige resultater (Pickles et al. 2016).

Bog: De Psykiatriske Diagnoser

Diagnosen har altid spillet en væsentlig rolle, når mennesker bliver syge. "Hvad fejler jeg?" spørger man straks, når man får symptomer, smerter eller ubehag, fysisk eller psykisk.

Med udgangspunkt i diagnosesystemet ICD-10 beskriver bogen 'De Psykiatriske Diagnoser' og hvilken betydning der har for patienten og for behandlingsforløbet, at der bliver stillet en diagnose og at man får stillet den RIGTIGE diagnose.

Køb bogen i shoppen

Hvordan opleves det at have autisme?
Autismen påvirker måden man opfatter verden og interagerer med andre
Autistiske mennesker ser, hører og føler verden anderledes end andre mennesker. Hvis du er autistisk, er du autistisk for livet; autisme er ikke en sygdom og kan ikke 'helbredes'. Ofte føler folk at det at ´være autistisk` er et grundlæggende aspekt af deres identitet.

Autisme er en spektrumbetegnelse. Alle autistiske mennesker deler bestemte vanskeligheder, men det at være autistisk vil påvirke dem på forskellige måder. Mange autistiske mennesker har indlæringsvanskeligheder, psykiske problemer eller andre problematikker der påvirker deres selvhjulpenhed og deres livskvalitet, det betyder, at folk har brug for forskellige niveauer af støtte. Alle mennesker på autismespektret lærer og udvikler sig. Med den rette form for støtte kan de fleste komme til at leve et tilfredsstillende liv.
Hvordan ser autistiske mennesker verdenen?
Nogle autistiske mennesker siger, at verden føles uoverskuelig og overvældende og at det bekymrer dem og gør dem ængstelige.

Især kan forståelsen af - og forholdet til - andre mennesker samt deltagelse i hverdagens familie, skole, arbejde og sociale liv være svært at overkomme og at holde styr på. Andre synes at vide intuitivt, hvordan man kommunikerer og interagerer med hinanden, måske særligt gode til at forstå og kommunikere med andre autistiske mennesker for hvem kommunikationen er svær.

Autistiske mennesker kan undre sig over, hvorfor de er "forskellige" og føler deres sociale forskelle betyder, at folk har sværere ved at forstå dem.
Fordelene ved en diagnose
Udredning for autisme foretages som oftest fordi der opstår bekymring om et barns udvikling. Når autismen konstateres er det muligt at støtte op om barnet og familien, så alle får den bedst mulige forståelse for autismen samt værktøjer til, pædagogisk, at håndtere eventuelle udfordringer. For unge mennesker, og for voksne, er diagnosen ofte en anerkendelse og en afklaring, samt et navn på nogen af de udfordringer de har haft igennem livet.

Diagnosen kan også hjælpe autistiske mennesker (og deres familier, partnere, arbejdsgivere, kolleger, lærere og venner) til at forstå, hvorfor de kan opleve visse vanskeligheder og hvordan de kan tackles.
Hvordan diagnosticeres autisme?
Karakteristika ved autisme varierer fra person til person, men for at få autismediagnosen må en person have vedvarende vanskeligheder med social kommunikation, social interaktion samt begrænsninger i adfærd og adfærdsmønstre i et omfang der "begrænser og forringer hverdagen".
Social kommunikation
Autistiske mennesker har svært ved at fortolke både verbalt og ikke-verbalt sprog som gestik eller tonen i det sagte. Mange har en helt bogstavelig forståelse af sproget og mener, at det folk siger er nøjagtigt det, de ord de bruger, betyder.

Autismen kan betyde at personen kan have svært ved at bruge og/eller forstå:

- Ansigtsudtryk

- Tonen i det sagte

- Vittigheder og sarkasme

Autisme kan for nogen betyde at man ikke kan tale, eller har ret begrænset tale. De vil ofte forstå mere af, hvad andre mennesker siger til dem, end de kan udtrykke. Der kan være problemer med at finde ord der har den rigtige styrke i forhold til hvad de vil sige og der kan være problemer med abstrakte begreber.

Nogle autistiske mennesker bruger alternative kommunikationsmidler, som tegn eller visuelle symboler. Nogle er i stand til at kommunikere meget effektivt uden tale.

Andre har gode sprogkundskaber, men kan have svært ved at forstå og imødekomme andres forventninger til en samtale. Måske gentager de hvad den anden person lige har sagt (ekkolali) eller taler om deres egne interesser uden at give plads til andres svar/input i kommunikationen.
Social interaktion
Autistiske mennesker har ofte svært ved at "læse" andre mennesker og anerkende og forstå andres følelser og intentioner. Ligesom de kan have svært ved at lokalisere og udtrykke deres egne følelser. Problemerne med social interaktion gør det meget svært for dem at navigere i den sociale verden. Mange autistiske mennesker fortæller at de planlægger at have tid alene hver dag, fordi at det sociale, er en belastning for dem. Det betyder ikke at de ikke ønsker social interaktion, bare at det kræver mere af dem end af andre og at der skal være tid til at slappe af efterfølgende.

Autistiske menneskers interaktion kan misforstås af andre, som ufølsom, mærkelig eller som socialt upassende. Det er vigtigt at være opmærksom på, at et autistisk menneske kan have svært ved at bede andre om hjælp.

Autisme og venskaber
Autistiske mennesker interagerer med andre og danner venskaber. Mange er usikre på hvordan man tager kontakt til nogen man ikke kender, og på, hvordan man vedligeholder en relation når først den er skabt. Mange autistiske mennesker er glade for at blive guidet, helt konkret, i hvad andre mennesker vægter ved et venskab og hvad de finder det interessant at tale om. Autistiske mennesker syntes ofte, at det er lettere at være sammen med andre mennesker, hvis man er sammen om noget helt konkret som et spil med klare regler, eller, hvis der er lagt et program for den tid man skal tilbringe sammen.

Mønstre og rutiner
Verden kan virke som et meget uforudsigeligt og forvirrende sted for autistiske mennesker, som ofte foretrækker den dagligdags rutine, hvor de ved hvad der skal ske hver dag. Måske vælger de altid den samme bus til og fra arbejde, eller måske spiser de præcis det samme til morgenmad, altid. Regler kan være vigtige pejlemærker i hverdagen og hvis der skal ske noget særligt, en sikkerhed for at man har levet op til forventningerne på stedet.

Særligt intense interesser
Mange autistiske mennesker har intense og højtprioriterede interesser. Interessen kan ændre sig over tid eller være livslang og kan være alt fra kunst, bøger, sæbesamlinger, musik eller computere. Interesse kan være meget usædvanlig, men også helt almindelig for alderen. Mange bruger deres interesse som pejlemærke når de skal vælge uddannelse eller arbejde, på den måde sikrer de sig, at de beholder motivationen samt at det de laver tilfører mening til deres liv. Autistiske mennesker fortæller ofte, at muligheden for at beskæftige sig med deres interesse er af afgørende betydning for deres livskvalitet.
Sensorisk følsomhed
Autistiske mennesker oplever ofte en over- eller under-følsomhed over for lyde, berøring, smag, lugt, lys, farver, temperaturer eller smerte. For eksempel kan de finde bestemte baggrundslyde, som andre ignorerer, uudholdeligt højt eller distraherende. Sansefølsomheden kan forårsage angst og endda fysisk smerte.

Af/ Heidi Thamestrup

Landsforeningen Autisme

Referencer

- Adams, J.B. et al (2011): Gastrointestinal flora and gastrointestinal status in children with autism - comparisons to typical children and correlation with autism severity. BMC Gastroenterology 11:22.

- Chaste, P. & Leboyer, M. (2012): Autism risk factors: Genes, environment, and gene-environment interactions. Dialogues in Clinical Neuroscience 14:3.

- Johnson, M.H. et al (2015): Annual Research Review: Infant development, autism, and ADHD - early pathways to emerging disorders. Journal of Child Psychology and Psychiatry 56:3

- Kinney, D.K. et al. (2010): Environmental risk factors for autism: Do they help cause de novo genetic mutations that contribute to the disorder? Medical Hypotheses 74.

- Landsforeningen Autisme (2012): Autisme spektrum forstyrrelser (ASF)

- Meier, S. et al (2015): Obsessive-Compulsive Disorder and Autism Spectrum Disorders: Longitudinal and Offspring Risk. PLOS One.

- Neggers, Y.H. (2014): Increasing Prevalence, Changes in Diagnostic Criteria, and Nutritional Risk Factors for Autism Spectrum Disorder. ISRN Nutrition.

- Pickles, A. et al. (2016): Parent-mediated social communication therapy for young children with autism (PACT): long-term follow-up of a randomized controlled trial. The Lancet oct. 25 th.

- Robinson, E.B. et al. (2016): Genetic risk for autism spectrum disorders and neuropsychiatric variation in the general population. Nature Genetics 48.

- Schaefer, G.B. (2016): Clinical Genetic Aspects of ASD Spectrum Disorders. International Journal of Molecular Science 17:180.

- Simonoff, E. et al (2008): Psychiatric Disorders in Children with Autism Spectrum Disorders: Prevalence, Comorbidity, and Associated Factors in a Population-Derived Sample. Journal of the American Academy of Child and Adolescent Psychiatry 47:8.

- Socialstyrelsen (2014): Mennesker med autisme. Sociale indsatser, der virker.

- Wetherby, A. et al. (2004): Early Indicators of Autism Spectrum Disorder in the Second Year of Life. Journal of Autism and Developmental Disorders 34:5.

- WHO (2016): ICD-10 (International Classification of Diseases 10 th revision).

# data[].attributes.attachment_link.description
Autisme er en medfødt psykologisk udviklingsforstyrrelse der rammer ca. 1 % af befolkningen. Man kan ikke se hvis et menneske har autisme, men sygdommen medfører en anderledes måde at opleve verden, der giver udfordringer i forhold til at indgå i sociale sammenhænge og kommunikere med andre mennesker.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Socialstyrelsens vidensnotat Mennesker med autisme. Sociale indsatser, der virker giver en kort oversigt over den aktuelle viden om sociale indsatser til mennesker med autisme, der kan fremme borgerens mulighed for at klare sig selv, lette dagligdagen og forbedre livskvaliteten.

Mennesker med autisme er en gruppe med forskellige behov, og de har ofte komplekse problemer.

Vidensnotat retter sig især mod kommunale mellemledere, fagkoordinatorer og udviklingskonsulenter, der arbejder med at planlægge og udvikle den sociale indsats over for målgruppen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Mennesker med autisme - Socialstyrelsen - Viden til gavn

# data[].attributes.attachment_link.description
Socialstyrelsens vidensnotat Mennesker med autisme. Sociale indsatser, der virker giver en kort oversigt over den aktuelle viden om sociale indsatser til mennesker med autisme, der kan fremme borgerens mulighed for at klare sig selv, lette dagligdagen og forbedre livskvaliteten. Mennesker med autisme er en gruppe med forskellige behov, og de har ofte komplekse problemer.