# data[].attributes.body
Vesi on hindamatu loodusvara, mille tähtsust ja olulisust mõistame alles siis, kui seda napib või kui see on muutunud kasutamiskõlbmatuks saastumise tõttu. Peame olema õnnelikud, et meil on piisavalt veevarusid. Vaatamata sellele tuleb meil kõigil tegutseda ühiselt ja targalt, et seda olemasolevat veeressurssi säästlikult kasutada ning meie jõgede, ojade, järvede ja mere puhtus saavutada ja säilitada.

# data[].attributes.headline
Ülesanne on vaadata ära veeringe video. 

# data[].attributes.subject
Ülesanne on vaadata ära veeringe video. 

# data[].attributes.headline
Videos on laul veeringest - proovi laulda kaasa :)

# data[].attributes.subject
Videos on laul veeringest - proovi laulda kaasa :)

# data[].attributes.body
Vesi ojakeses vaikselt vuliseb, ta endal laulu laulab, laulab uniselt. Ta vahtu tekitab, on külm, ta Päikest peegeldab on külm.
Kuid Päike lõpuks ikka vee ju soojendab ja atmosfääri jõuab vesi auruna ja pilvest sajab vihmana või katab maa ta lumega mis hakkab sulama, sest…
:; Iga vesi jõuab ükskord jõkke, ta selleks ületab kõik tõkked. Kuid varsti ojja tahab tagasi, veeringe toob ta oma koju tagasi:;

# data[].attributes.headline
Vasta video põhjal järgnevatele küsimustele:

# data[].attributes.subject
Vasta video põhjal järgnevatele küsimustele:

# data[].attributes.body
1.   Milliseid vee liikumisi nimetati laulus?
2. Kirjelda teekonda (võid joonistada ka pildi), kuidas jõuab ojast vesi oma koju tagasi.
3. Milliseid kohti ja muutusi vesi oma teekonnal läbib? Milliseid protsesse need veeringes kujutavad?

# data[].attributes.headline
Vee ja veeringe kohta loe juurde siit - 

# data[].attributes.subject
Vee ja veeringe kohta loe juurde siit - 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vesi võib olla kolmes olekus: tahkes, vedelas või gaasilises. TAHKES olekus vesi on jää. VEDELAS olekus vesi on vesi. Jääd ja vett me näeme. GAASILISES olekus vesi on veeaur. Veeaur on läbipaistev ja värvusetu. Sellepärast pole seda näha. Vee muutumine auruks on aurumine. Pärast aurumist seguneb veeaur õhuga. Õhus on alati veeauru, täiesti kuiva õhku looduses ei ole. Kuidas tekib veeaur? Vesi aurub veekogude pinnalt, niiskelt mullalt ja taimedelt. Veeaur tekib higistades, kuna ka loomades ja inimestes on väga palju vett. Veeauru on väljahingatavas õhus. VÄIKE VEERINGE Vee ringlemine mere kohal on väike veeringe. Kuidas vee ringlemine toimub? Kõige rohkem vett aurub ookeanidest ja meredest. Õhku tõustes veeaur jahtub. Kõrgemates õhukihtides koguneb veeaur väikesteks piisakesteks. Piisad on kerged ja hõljuvad õhus. Alla nad ei lange. Väikesed veepiisad moodustavad kõrgel taevas pilvi. Kui õhk jahtub, tekib rohkem ja suuremaid veepiisku. Need ühinevad omavahel ja muutuvad lõpuks nii raskeks, et sajavad vihmana alla. Nii jõuab vesi tagasi veekogudesse. Veeauruna liigub vesi üles pilvedesse ja sajab vihmana alla tagasi. See ongi väike veeringe.
SUUR VEERINGE Vee ringlemine maailmamere ja maismaa vahel, kus osalevad ka siseveekogud on suur veeringe. Kuidas ringleb vesi suures veeringes?
Osa maailmamerest aurunud vett kandub tuultega maismaa kohale. Seal langeb see sademetena maapinnale. Osa sellest veest aurub kohe uuesti ja tõuseb veeauruna õhku. Osa vett imbub pinnasesse ja moodustab põhjavee. Põhjavesi liigub aeglaselt maa sees, kuni jõuab uuesti tagasi jõkke, järve või merre. Osa maapinnale sattunud veest kasutavad ära taimed ja loomad. Nendest aurub vesi jälle õhku.
Suur veeringe on pikem ja keerulisem kui väike veeringe. Kuid lõpuks jõuab vesi ikkagi tagasi maailmamerre, et sealt uuesti auruna õhku tõusta. VIDEO: Jänku-Juss käib Ülemiste Veepuhastusjaamas VIDEO: Juss ei lähe üksi vee äärde mängima! Veeringlus: Enesekontrolliks:

# data[].attributes.attachment_link.description
Vesi võib olla kolmes olekus: tahkes, vedelas või gaasilises. TAHKES olekus vesi on jää. VEDELAS olekus vesi on vesi. Jääd ja vett me näeme. GAASILISES olekus vesi on veeaur. Veeaur on läbipaistev ja värvusetu. Sellepärast pole seda näha. Vee muutumine auruks on aurumine. Pärast aurumist seguneb veeaur õhuga.

# data[].attributes.headline
Siin on veeringe skeem, proovi ise vee teekond läbi käia, selleks jälgi noolte suunda ->

# data[].attributes.subject
Siin on veeringe skeem, proovi ise vee teekond läbi käia, selleks jälgi noolte suunda ->

# data[].attributes.headline
Veeringe (ehk hüdroloogiline tsükkel) kirjeldab pidevalt toimuvat vee liikumist maapinnast sisse ja välja, sellest alla ja ülespoole. Vee paneb ringlema Päikese energia, mis soojendab vett.

# data[].attributes.subject
Veeringe (ehk hüdroloogiline tsükkel) kirjeldab pidevalt toimuvat vee liikumist maapinnast sisse ja välja, sellest alla ja ülespoole. Vee paneb ringlema Päikese energia, mis soojendab vett.

# data[].attributes.body
Kui vee teema sind huvitab, siis võid vaadata ka ETV lastetoa saadet “Timmu teadusteater: Vesi”, kus Timmul on külas sõbrad AHHAA teaduskeskusest ja koos tehakse põnevaid katseid veega.

# data[].attributes.headline
Vesi osaleb väga paljudes protsessides ning edaspidi vaatame lähemalt vee olulisust geoloogilistes protsessides:

# data[].attributes.subject
Vesi osaleb väga paljudes protsessides ning edaspidi vaatame lähemalt vee olulisust geoloogilistes protsessides:

# data[].attributes.body
1. veetekkelised pinnavormid
2. liustikud
3. põhjavesi