# data[].attributes.body
Konfirmation i det traditionelle, moderne og senmoderne samfund har ændret sig meget i de år, men nu her i det Senmoderne samfund, finder en undersøgelse sted, som går ind under, hvordan konfirmanders tro endelig er.

Center for ungdomstudier stod bag denne undersøgelse, hvor der i alt var 600 konfirmander og 400 forælder der deltog.

Mange mener at konfirmationer finder sted bare for at unge kan få deres gaver, at vi danskere er et grådigt folk, så denne undersøgelse havde en lille indflydelse på os danskere. Men bare fordi konfirmanderne ikke snakker om gud, betyder ikke at de tror på ham, de unge konfirmander hører inde under Genfortrydelse.

# data[].attributes.body
Burger King i det Senmoderne samfund

# data[].attributes.body
Den gamle arrest i Ribe ved Domkirken. (Moderne) til højre Det gamle rådhus. (Traditionelle) Tårnet i beggrunden. Diskotek Peppers. (Senmoderne) Det røde hus i midten.

# data[].attributes.body
Weiss stue ( Restaurant ) Som holder et traditionelle look.

# data[].attributes.body
Vandmølle ved Nederdammen i Ribe.

# data[].attributes.body
Vi begynder at gå tilbage i tiden og finde gamle værdier frem igen, vi forsørger at værne omkring vores omgivelser såsom naturen og kulturen. Mennesket begynder at udforske verden på egen hånd da transport er blevet virkelig nemt. kulturelle påvirkninger fra andre egne påvirker hverdags livet for alle. Der kommer flere familietyper i denne periode, hvor at kernefamilien begynder at blive lidt forældet. i 1960 - 1970 begynder kvinder at gøre oprør (Rød strømpe bevægelsen) og kæmpe for deres sociale status, så de kan komme på ligefod med mænd og komme på arbejde. Der er stadig ikke helt ligestilling blandt mænd og kvinder med hensyn til lønnen, men det er blevet væsentligt bedre.

Mennesketype: Kamæleonen tilpasser sig sine omgivelser samt det miljø den befinder sig i, og gør alt for at kunne passe ind. I det senmoderne samfund finder den primær og sekundære socialisering sted, f.eks. at børn der kommer i institution i 2 års alderen mærker ikke kun forældrenes tryghed, men derimod bliver de socialiseret i den sekundære i en meget tidlig alder. Derved er det ikke længere kun forældrene der står for opdragelsen.

# data[].attributes.body
Grundlaget for industri samfundet er den teknologiske udvikling som satte os i stand til at udnytte de fossile brændstoffer, såsom: Kul, dampmaskiner, elektricitet og senere hen olie, benzin og forbrændings motorerne.

Mennesket kunne nu udnytte naturen og var ikke længere afhængige af naturens kredsløb. Dette betød en voldsom vækst i produktionen i landbruget. Færre mennesker kunne brødføde flere. De overflødige bønder vandrede over til andre erhverv, først og fremmest industri.

Industrialiseringen ophævede stænder samfundet, og i stedet fik vi klasse samfundet.

Nu var ikke længere hele familien, men kernefamilien (Far, mor og deres børn), som dannede den afgørende ramme for det enkelte menneske.

Langt henne af vejen blev de til det som deres forælder var, men det er nu mulig at tage en selvstændig beslutning.

Mennesketype: Sneglen er inderstyret menneske som handler ud fra egne værdier. Han bevæger sig rundt på grundlag af den etik, som findes i det lille sneglehus, som blev fyldt op i barndommen. (Primær socialisering) Sneglen er selvstændig og handlekraftig.

# data[].attributes.body
Det traditionelle samfund levede vi i et feudalsamfund. Det feudale samfund var inddelt i stænder: Adelige, gejstlige, borgere og bønder. Alle anså denne deling i samfundet for at være Guds vilje og mente at en hver måtte blive i den stand, han eller hun var født i. Dødsraten var høj så det var vigtigt at kunne få mange børn og derved sikre alderdommen, og for at børnene kunne assistere i hjemmet.

Adelige: Kongens mænd, de priviligerede kunne opkræve skatter og afgifter fra øvrige borgere.

Gejstlige: Kirkens folk, såsom præster, biskopper osv.

Borgere: Typisk by folk. Havde generelt flere midler end bønderne.

Bønder: De arbejde for at skaffe naturalier til folket.

Den enkelte gård var grundlaget for livet. Man arbejdede for at producere til sig selv og resten af befolkningen.

Alt arbejde blev fortaget med hjælp fra dyr og egen håndkraft. Energikilder var sol, vand og vind.

Mennesketype: Ydre-styrede mennesker kaldes en "Myre" fordi han er flittig og tilpasser sig normerne i myretuen. Myren behøver ikke at tænke så mange selvstændige tanker og kan være tilfreds med sig selv, blot han følger traditionerne og arbejdsmønstrene.

# data[].attributes.body
Genfortrylesen: Betegnelse for den proces, at det igen er acceptabelt at tro på det, som den rationelle videnskab ikke kan forklare. Det kommer fx til udtryk i fascinationen af det spirituelle og den religiøse og eksistentielle søgen.

Familierollerne: Hele familien familien arbejder for at tjene til naturalier, børn bliver sendt i institutioner og skole. Familier er blevet mere karriere bevist og går efter sine egne drømme, i stedet for at gå i sine forældres fodspor eller kønsroller.

Far: Ligestillingen er kommet til, og han er ikke længere overhovedet eller forsørger for familien.

Mor: Fået mere indflydelse af ligestillingen og arbejder nu ude for hjemmet, nogle forholder sig jo hjemme imens deres børn er 1-4 år.

Yngre børn: Bliver sendt til dagpleje og børnehave, og er ikke så aktiv som i det traditionelle samfund.

Ældre børn: Går i skole og arbejder frivilligt for at tjene til deres eget tøj osv.

Bedsteforælder: Sidder å plejehjem, eller bor selv så langt tid de nu kan, de har lært at passe sig selv så lang tid så muligt.

# data[].attributes.body
Affortryelsen: Videnskaben giver rationelle (dvs. fornuftsbaserede) forklaringer på det, der tidligere var uforklarligt eller kunne forklares af religionen og fortrænger en magisk-religiøs tolkning af tilværelsen.

Familierollerne: Nogen de arbejde der hjemme, men i det moderne samfund begyndte industrialiseringen at træde i kraft, så det var typisk man tog til byen for at arbejde (Urbanisering) Børn begyndte i skole, og de ældre boede ikke længere på gården, men tæt på.

Far: Forsørger og overhoved ud af til. Tager til byen for at kunne arbejde, og tjene til familiens eksistensgrundlag. Mor: Styre stadig de huslige pligter. Dog har hun fået mere indflydelse. Står stadig for børneopdragelsen, for at give børn den tryghed og kærlighed de har brug for. Yngre Børn: Børnene begyndte i skole, men hjalp stadig til i hjemmet.

Ældre Børn: Drenge: Hårdt fysisk arbejde både på gården og på arbejdsmarkedet. Piger: Fik job som sy pige, koge kone eller vaske kone osv. Hjalp stadig til med børnepasning, og andre små huslige pligter. Bedsteforældre: Hjalp i hjemmet og med børnepasning. De ældre boede ofte tæt på familien, det var ikke en nødvendighed at bo sammen med familien. Der var også mulighed for at komme på fattiggård eller at leve på aftægt.