# data[].attributes.attachment_link.title
Summarization 6 Reciprocal Teaching Pt 1

# data[].attributes.headline
UR - Språket bär kunskapen                    Att stötta skrivande

# data[].attributes.subject
UR - Språket bär kunskapen                    Att stötta skrivande

# data[].attributes.headline
Att komma igång med genrepedagogik - 10 steg                          Björn Kindenberg                        

# data[].attributes.subject
Att komma igång med genrepedagogik - 10 steg                          Björn Kindenberg                        

# data[].attributes.attachment_link.title
Att komma igång med genrepedagogik i 10 steg

# data[].attributes.attachment_link.description
Igår var jag med på en presentation av genrepedagogik på Medioteket i Stockholm. “Huvudnumret” var Britt Johansson, verksam vid Knutbyskolan i Rinkeby, där man nått mycket goda resultat med denna modell. Jag var med i egenskap av en nybörjare som kommit igång med genrepedagogik och det här inlägget sammanfattar vad jag delade med mig av under gårdagskvällen.

# data[].attributes.headline
Pedagog Malmö - Genrepedagogik på Kroksbäcksskolan

# data[].attributes.subject
Pedagog Malmö - Genrepedagogik på Kroksbäcksskolan

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
På Kroksbäcksskolan går genrepedagogik som en röd tråd genom alla klassrum oavsett stadium eller ämne. På skolan undervisas eleverna i genrepedagogikens grunder utifrån ett F-9 perspektiv för att stärka språk, läs och skrivutveckling.
Publicerat:

Anna Schylander, specialpedagog och språkutvecklare på skolan är en av de drivande i arbetet. Tillsammans med Ulrika Prössel Eriksson, rektor, och kollegorna Sandra Dahlström, Marie Andreasson och Karin Andersson föreläste hon på FoU Malmö-utbildnings språkdag.

Bakgrunden till ett genrepedagogiskt arbetssätt ligger i en låg måluppfyllelse och bristande språkkunskaper. Kroksbäcksskolan som har nästan 100 % elever med ett annat modersmål än svenska brottades med ett hårt språkbruk och konflikter som förleddes av språkförbistringar. Skolledningen började titta på forskning som påtalade värdet i att undervisa genrepedagogiskt.

- Vi insåg att vi behövde tänka långsiktigt. Att arbeta genrepedagogiskt är något man måste hålla i och gå på djupet med. Vi bestämde oss för kompetensutveckling genom kollegialt lärande med tydligt kommunicerande förbättringsområden, berättar Ulrika.

Ökad begreppsförståelse och bättre språkbruk

Efter att ha arbetat koncentrerat med språkutveckling under 2,5 år kan personalen se en viss utveckling. Textmassan vad gäller elevernas egna texter har ökat. Språkbruket och begreppsförståelsen bland eleverna har blivit bättre.

- De känner t ex igen olika textertyper på nationella prov, säger Ulrika.

Metod i alla ämnen

Studier har visat att tidiga erfarenheter av textmöten hjälper barn att utveckla strategier för att hantera olika genre. Ett språkutvecklande arbetssätt genom genrepedagogiken skulle vara en metod på Kroksbäcksskolan som gick att använda i alla ämnen.

- Vi har fått frossa i litteratur, berättar Anna. Likaså har vi fått gå kurser genom FoU som också har gett oss stöttning i implementeringen.

Kollegialt lärande genom kollegial observation

Tillsammans åkte hela skolan på studieresa till Knutbyskolan i Rinkeby. Knutbyskolan har utmärkt sig med goda resultat på grund av ett genrepedagogiskt helhetsperspektiv av elevernas lärande. Personalen har också arbetat med kollegialt lärande genom kollegial observation. Pedagogerna har gjort besök i varandras klassrum. Varje observation har haft fokus på språkutvecklande punkter som man sedan i arbetslaget har diskuterat. Anna har gett kollegorna individuell handledning vid fasta tider eller vid behov. All personal har också deltagit i studiecirklar genom böckerna Greppa språket och Låt språket bära.

- Min roll som språkutvecklare har varit mycket att stötta osäkra lärare när det gäller planering eller genomförande av undervisning i genrepedagogik, säger Anna.

Stöttning och struktur genom cirkelmodell

Genrepedagogiken utgår från cirkelmodellens fyra faser om stöttning och struktur för en utvecklad förståelse för olika genretexter som elever möter i skolans värld. För att förstå olika texttyper krävs att eleverna vet hur dessa texter är uppbyggda och vad de används till.

- Det här är viktigt att tänka på i alla ämnen, menar Anna.

Instruerande texter i förskoleklass

Sandra Dahlström, förskollärare, berättar hur hon har arbetat med instruerande texter utifrån frågeställningen man delar ett äpple? I fas 1 pratade hon och barnen om vad instruktioner är och varför man behöver dem. Här drog många barn paralleller till lego eller när föräldrarna köpt något på Ikea.

- I fas 2 gick jag igenom vad jag behöver för att dela ett äpple och äta det. Det som i genrepedagogiken kallas för aktionsprocesserna, d.v.s verben för aktiviteten, skala, kärna ur, dela, säger Sandra.

Därefter fick barnen i små grupper varsitt kuvert med textremsor och bilder som de skulle sätta i rätt ordning samt presentera för varandra hur de tänkt. I fas 3 fortsatte Sandra och barnen att prata om en planeringsmodell som stöd i en eventuell skrivning. De pratade om syfte, rubrik och tillvägagångssätt. Fas 4 innebar visuell begreppsträning. Här fick barnen återberätta individuellt genom att sätta rätt bild i rätt ordning.

Återberättande text i årskurs 4

Marie Andreasson, 1-7 lärare, berättar om sina erfarenheter av att arbeta med personligt återberättande text i en årskurs 4.

- I fas 1 är det viktigt att bygga upp kunskap kring ämnet och skapa ett pedagogiskt engagemang. Därför åkte vi på en gemensam utflykt till Blå planet, berättar Marie. Syfte för den här gemensamma upplevelsen var att eleverna skulle lära sig mer om havsdjur och samtidigt ha trevlig dag tillsammans att kunna återberätta om.

I fas 2 var det dags för modellering. Elevernas fick ta del av en exempeltext och jämföra den med strukturen vad gäller språkliga drag, evalueringar och tidsord. I fas 3 arbetade klassen med en gemensam textkonstruktion och i fas 4 var det dags för eget skrivande.

Ämnesövergripande samarbete

Karin Andersson, lärare i SV/SVA på högstadiet har samarbetat med idrottsläraren för att skapa förståelse för argumenterande genre. Idrottsläraren på skolan skulle arbeta med tobak och droger. Karin såg det som en chans till fas 1-arbete.

- I fas 2 tittade vi sen på strukturen. Hur ser en debattartikel ut och vad är syftet med en sådan text? Under fas 3 pratade vi mycket om vad statistik, studier och forskning visar. Vi diskuterade rubrik samt vilka expertord som skulle vara med, berättar hon.

För Karins elever var det sedan enligt cirkelmodellens fjärde fas dags för att skriva egna argumenterade texter, för eller emot tobak och droger. Ett arbete som enligt Karin nu går av sig själv.

- Ja, när de väl är inkörda går det egna skrivande fort, avslutar hon.

Text: Marina Walker
Foto: Lotta Fransson

Publicerat:

Skribent Red. Pedagog Malmö

# data[].attributes.attachment_link.description
På Kroksbäcksskolan går genrepedagogik som en röd tråd genom alla klassrum oavsett stadium eller ämne. På skolan undervisas eleverna i genrepedagogikens grunder utifrån ett F-9 perspektiv för att stärka språk, läs och skrivutveckling. Publicerat: Anna Schylander, specialpedagog och språkutvecklare på skolan är en av de drivande i arbetet.

# data[].attributes.body
Bra bok att läsa som en första vägledning in i genrepedagogiken.

# data[].attributes.headline
Intervju med språkforskaren Monica Axelsson

# data[].attributes.subject
Intervju med språkforskaren Monica Axelsson

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jag har den senaste tiden försökt sätta mig in i genrepedagogiken och försökt hitta en modell som passar mig och mina elever.

Jag arbetar just nu med de allra yngsta och jag har nästan tagit för givet att genrepedagogik är lite för svårt att greppa för yngre barn som knappt kan läsa. Men, döm om min förvåning, det underlättar även för de här eleverna.

Jag har länge varit intresserad av genrepedagogik och hur man med hjälp av den pedagogiken kan arbeta språkutvecklande. Det var när jag första gången läste Pauline Gibbons bok "Stärk språket - stärk lärandet" (som jag skrivit om tidigare här och här) som jag började inse att detta är ett sätt som vi kan få ännu fler eleven att nå målen.

Mitt intresse ökade när jag, för några år sedan, kom i kontakt med Anniqa Sandell Ring som berättade hur hon arbetade med genrepedagogik i en förberedelseklass men jag tyckte fortfarande att det verkade för svårt för elever i de yngre åldrarna.

Sedan fick jag boken"Låt språket bära - genrepedagogik i praktiken" av Britt Johansson och Anniqa Sandell Ring och då blev jag övertygad om att denna modell och pedagogik självklart borde fungera även på yngre elever.
Jag har först och främst tänkt utifrån "cirkelmodellen för genrebaserat lärande" när jag planerat min undervisning. (Bilden lånad ifrån Eija Kuyumcu, Genrer i skolans språkutvecklande arbete, 2004)

Jag har börjat med att fundera över vilken genre vi ska arbeta med och inom vilket ämnesmråde det hör till. Om vi t ex ska arbeta med en personligt återberättande genre har vi först pratat om det vi ska återberätta. Vi har samlat alla våra tankar och erfarenheter i en tankekarta på traditionellt sätt. Vi har funderat, tänkt och jag har ställt öppna, reflekterande frågor.

Sedan är det dags att titta närmare på det som är språkspecifikt i just denna genre. Vi har läst olika återberättande texter tillsammans. Vi har tittat på hur texten är uppbyggd, vilka ord som är vanliga i början av meningarna, hur rubrikerna ser ut och vad de säger om texten. Vi har framförallt tittat på tidsorden. Först, sedan, efteråt, efter det, sist. Alla lärare vet att elever ofta väljer att använda och sen i var och varenda mening och det är något man lätt kan komma ifrån när man använder denna arbetsmodell.

Utifrån det vi pratat om och det vi lärt om oss det som är språkspecifikt i just denna genre så spaltar vi upp orden och uttrycken i tre spalter på tavlan. I första spalten skriver vi ner de inledande orden i meningarna. I denna genre är det således tidsorden. I den andra spalten pratar vi om processer, vad det är som händer. I den tredje spalten skriver vi ner det som processen ledde till. Mellan spalt två och tre hamnar deltagaren, dvs vi i vår text.

Eleverna kunde snabbt se att det faktiskt inte heter Sedan vi klättrade i träd utan Sedan klättrade vi i träd och det är många elever som faktiskt lättare förstå varför det blir omvänd ordföljd om man förklarar att processen alltid kommer i andra spalten (jämför verbet på andra plats).

När vi spaltat ner allt från vår tankekarta i våra spalter är det dags att skriva en gemensam text. Eleverna säger och jag skriver. Jag ställer frågor och ger samtalsstöd under tiden och påvisar ständigt det som är genrespecifikt för att texten ska bli så bra som möjligt.

Så småningom är det dags för eleverna att skriva egna, individuella, texter och det är just i den här delen av modellen som man kan se framstegen. Eleverna, även de allra yngsta, klarar av att skriva egna texter utifrån våra tankekartor och spalter. Texter som innehåller varierade tidsord och meningar med rätt ordföljd.

Vissa nyanlända elever stannar vid den tredje fasen, att skriva av vår gemensamma text, men även de eleverna har fått kunskap om hur man bygger upp en personligt återgivande text och hur man skriver ner den. Nästa gång är det kanske deras tur att klara av att producera en egen text.

Läs fler inlägg om genrepedagogik skrivna av mig eller ta del av Nationellt centrums litteraturtips när det gäller genrepedagogik.

# data[].attributes.attachment_link.description
Jag har den senaste tiden försökt sätta mig in i genrepedagogiken och försökt hitta en modell som passar mig och mina elever. Jag arbetar just nu med de allra yngsta och jag har nästan tagit för givet att genrepedagogik är lite för svårt att greppa för yngre barn som knappt kan läsa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Genrepedagogik - en modell

"Den genrepedagogiska modellen syftar till att stegvis, med hjälp av en explicit undervisning, stötta eleverna att utveckla inte bara sitt vardagsspråk utan även ett effektivt skolspråk." skriver Johansson och Sandell Ring (2012) i sin bok Låt språket bära, genrepedagogik i praktiken. Det handlar bland annat om att eleverna ska bli medvetna om olika texters olika språkliga mönster och strukturer samt att olika texter har olika syften.

Man brukar säga att genrepedagogiken vilar på tre ben:

Den genrepedagogiska modellen har visat sig leda till att eleverna utvecklar sitt skolspråk i allt högre grad vilket leder till att eleverna lättare tillägnar sig kunskaper, med hjälp av språket, i skolans alla ämnen.

Lär dig mer om genrepedagogik

Vill man lära sig mer om genrepedagogik kan det vara en god idé att lyssna på en Pedagog Värmland-föreläsning med Britt Johansson, författare till boken Låt språk bära - genrepedagogik i praktiken, där hon berättar om genrepedagogik, cykeln för undervisning och lärande och utvecklingsarbetet på Knutbyskolan i Rinkeby. Föreläsningen är uppdelad i två delar:

Man kan även titta på URs serie Språket bär kunskapen och det fördjupningsmaterial med filmer som UR har om de olika texttyperna inom genrepedagogiken. Läs även gärna det dokument om de olika genrerna/texttyperna som tillhör programmen.

I de olika filmerna presenteras genrepedagogik och skolans olika basgenrer genom konkreta undervisningsexempel från Knutbyskolan i Rinkeby. Det finns även inspelade intervjuer med språkforskaren Pauline Gibbons (som skrivit de oerhört populära och läsvärda böckerna Stärk språket. Stärk lärandet och Lyft språket. Lyft tänkandet) och Monica Axelsson, docent i tvåspråkighetsforskning.

Ett annat intressant program som visar upp hur genrepedagogik fungerar i praktiken är UR-programmet På väg mot ett andra språk i serien Barn av sitt språk.

Lästips om genrepedagogik

Det finns även ett flertal rapporter, uppsatser och avhandlingar som handlar om genrepedagogik på ett eller annat sätt. Vi länkar till ett urval nedan.

Senast uppdaterad: 13 januari 2017
Webbredaktör: Anna Kaya
Sidansvarig: Nationellt centrum för svenska som andraspråk

# data[].attributes.attachment_link.description
"Den genrepedagogiska modellen syftar till att stegvis, med hjälp av en explicit undervisning, stötta eleverna att utveckla inte bara sitt vardagsspråk utan även ett effektivt skolspråk." skriver Johansson och Sandell Ring (2012) i sin bok Låt språket bära, genrepedagogik i praktiken.