# data[].attributes.body
1) Millest koosneb dünamiit?
2)Kelle ettevõttest sa esimene nitroglütseriini tootja maailmas?
3) Kuidas töötab telefon?
4)Mida tehti, kui Alexander Bell suri?
5)Mis juhtus, kui R.Diesel diisel mootorit esimest korda katsetas?

# data[].attributes.body
R.C.K.Diesel oli saksa insener, diiselmootori leiutaja. Ta lõpetas 1873 reaalkooli ja lõpetas 1875 Augsburgi polütehnilise kooli parima õpilasena. Müncheni tehnikakõrgkooli lõpetas ta 1880 parimate tulemustega kooli asutamise ajaloost alates.
23. veebruaril 1893 sai ta patendi diiselmootorile. Sama aasta juulis jõudis ta oma masina katsetamiseni. See oli 3 meetrit pikk ja selle sees oli 80-atmosfäärine rõhk. Seade töötas kivisöepuruga, mis plahvatas ja peaaegu tappis Dieseli ja tema kolleegid. Esimene töötav prototüüp valmis 17. veebruaril 1894. See töötas minut aega võimsusega 13 hobujõudu.
1. jaanuaril 1898 alustas tööd diiselmootoreid tootev ettevõte. Esimene diiselmootor võeti kasutusele USAs õlle tootmisel.
18. oktoobril leidsid kalurid Lõuna-Hollandist Schelde jõe suudme lähedalt hästi riietatud mehe surnukeha, mille jätsid kombe kohaselt merre, ent tema sõrmused tõid maale ning Dieseli poeg tundis ära oma isa sõrmused. Rudolf Dieseli surma asjaolud ei selgunud.

# data[].attributes.body
Diiselmootor on sisepõlemismootor, mille surveaste on piisavalt suur selleks, et kütus süttiks juba silindrisse pritsimisel kuuma õhuga kokkupuutel. Diiselmootorid võivad kasutada väga erinevaid kütuseid alates toornaftast kuni petrooleumini välja.
1824. aastal tuli Nicolas Léonard Sadi Carnot välja Carnot' tsükliga, väites, et võimalikult säästlikus soojusmasinas tuleb töö keha kuumutuda põlemistemperatuurini “muutes mahtu” ehk kiire kokkusurumisega. 1880. aastal pakkus Rudolf Diesel oma lahendust eelpool mainitud ideele ning patenteeris oma lahenduse 1892. aastal. Diesel sai oma esimese töötava mudeli valmis 1897. aastal.

# data[].attributes.body
A.G. Bell   oli šoti päritolu ameerika teadlane, leiutaja ja õpetaja. TA on leiutanud telefoni.
1885. aasta 15. aprillist pärit vahaga kaetud pappkettal leidub salvestis , kus Bell isiklikult sõna võtab. Sellel on kõigest üks lause: "Hear my voice, Alexander Graham Bell".
Kui Bell suri, kuulutati USAs välja leinaminut, kus ühe minuti jooksul suleti kõik telefoniteenused, austamaks meest, kelle elutöö tulemusena said inimesed kasutada telefoni.

# data[].attributes.body
Telefon ehk telefoniaparaat on telekommunikatsiooni liini lõppseade, mis võimaldab kahel või rohkemal kõnelejal pidada vestlust, kui nad ei ole otse kuuldeulatuses. Telefon muudab heli elektrisignaaliks, mis kantakse telefoniliinide või linkide kaudu pika vahemaa taha ning muudetakse seal jälle heliks ja vastupidi.
Telefoni leiutajaks peetakse šotlast Alexander Graham Belli, kelle patendiavaldus seadmele, mis suutis elektrisignaalist taasluua selgelt arusaadavat inimhäält, rahuldati 1876. aastal.

# data[].attributes.body
Alfred Nobel sündis 21. oktoobril 1833.
A.B. Nobel oli Rootsi keemik ja tööstur.
Alfred Nobel oli kõigest 29-aastane, kui ta esitas patenditaotluse nitroglütseriini ja nitraatide deonaatorile.
Stockholmis. Samal aastal oli Nobeli äri pankrotti läinud.
Vintervikeni ettevõttest sai esimene tööstuslik nitroglütseriini tootja maailmas.  Algusaegadel oli Alfred Nobel ettevõttes nii tegevjuht, peainsener, sekretär, müügiagent kui ka varahoidja.
Alfred Nobel suri 10. detsembril 1896 Itaalias Sanremos. Ta oli surres üks maailma rikkamatest inimestest.

# data[].attributes.body
Dünamiit on lõhkeaine, mis koosneb nitroglütseriini segust diatomiidi või teiste absorbentidega nagu savi või saepuru.  Dünamiiti pruugitakse peamisel kaevandamisel, ehituses ja lammutamisel, ajalooliselt on seda tarvitatud ka sõjanduses.
Dünamiidi leiutas Rootsi keemik ja insener Alfred Nobel Geesthachtis Saksamaal, ta ptenteeris leiutise 1867. aastal.
Pildil on dünamiidi diagramm.
A-  Nitroglütseriinis immutatud saepuru või muu absorbent.
B- Kaitsekiht lõhkematerjali ümber.

C- Kapseldetonaator.

D- Detonaatori külge ühendatud elektrijuhe või süütenöör.