# data[].attributes.body
Colombias revolusjonære væpnede styrker – Folkets Hær.

# data[].attributes.attachment_link.description
Fuerzas Armadas Revolucionarias de Colombia - Ejército del Pueblo ( FARC-EP), på norsk Colombias revolusjonære væpnede styrker - Folkets Hær, er en marxist-leninistisk revolusjonær geriljaorganisasjon som holder til i Colombia. De er involvert i den pågående væpnede konflikten i Colombia. I 2017 besluttet geriljagruppen å omdanne seg til et politisk parti, Fuerza Alternativa Revolucionaria del Comun (FARC).

# data[].attributes.body
Oppsumerer bakgrunnen ganske bra

# data[].attributes.attachment_link.description
Etter over 50 år med borgerkrig er det nå håp om fred i Colombia. Konflikten står først og fremst mellom den colombianske staten og den venstreorienterte geriljagruppen FARC. Disse inngikk en fredsavtale i 2016. Utfordringen fremover er å følge avtalen, som innebærer avvæpning og integrering av FARC-soldatene i samfunnet.

# data[].attributes.body
CIA skal ha solgt narkotika til den såkalte fienden

# data[].attributes.body
Engelsk

# data[].attributes.attachment_link.title
CIA involvement in Contra cocaine trafficking - Wikipedia

# data[].attributes.attachment_link.description
CIA involvement in trafficking is usually alleged to be connected to the Contra war in Nicaragua during the Reagan Administration, which acknowledged in 1986 that funds from cocaine smuggling had helped fund the Contra rebels, but stated that the smuggling was not authorized by the US government or resistance leaders.

# data[].attributes.headline
Fire grunner til at FARC sier nei til regjeringen

# data[].attributes.subject
Fire grunner til at FARC sier nei til regjeringen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det var historisk da myndighetene i Colombia i september undertegnet en fredsavtale med FARC-geriljaen. Avtalen skulle sette punktum for konflikten som har kostet over 220.000 mennesker livet og drevet 6 millioner på flukt.

Men søndag stemte et flertall av befolkningen i Colombia overraskende nei i folkeavstemningen om fredsavtalen.
Det er det særlig fire grunner til, ifølge Colombia-kjennere Aftenposten har snakket med.
1. Uenighet om punktet om strafferabatt og amnesti

- Jeg tror den viktigste grunnen er at mange i Colombia mener avtalen går for langt i innrømmelser til geriljaen spesielt, men også andre som har vært involvert i konflikten, sier Steinar Andreas Sæther, førsteamanuensis i latinamerikanske studier ved Universitetet i Oslo.
Fredsavtalen sier blant annet at de som tilstår å ha begått alvorlige forbrytelser mot menneskeheten under konflikten, som massakrer eller tortur, kan slippe fengsel.
I stedet kan de dømmes til samfunnstjeneste. De som har begått mindre alvorlige lovbrudd under konflikten, skal få amnesti.

Seniorrådgiver i Flyktninghjelpen, Richard Skretteberg, viser blant annet til at det er avtalt en strafferamme på åtte års frihetsberøvelse hvis man innrømmer alvorlige forbrytelser.

Den venstreorienterte geriljabevegelsen Fuerzas Armadas Revolucionarias de Colombia (FARC) grep til våpen i 1964 med krav om jordreformer og sosial rettferdighet.

FARC hadde på det meste 20.000 menn og kvinner under våpen.

I oktober 2012 møttes FARC og utsendinger fra regjeringen på Hurdalsjøen Hotell. Noen uker senere innledet de fredsforhandlinger i Havanna, med Norge og Cuba som tilretteleggere.

Etter mange og lange runder kunngjorde partene 24. august i år at de var enige om en fredsavtale, som ble undertegnet 26. september.

I avtalen forpliktet myndighetene seg til å gjennomføre en jordreform, endre strategi i kampen mot narkotika og styrke innsatsen i deler av landet som lenge har vært overlatt til seg selv. Ofre for konflikten skulle få kompensasjon.

FARC skulle legge ned våpnene, og medlemmer som tilsto forbrytelser, skulle slippe med samfunnstjeneste.

FARC skulle også anerkjennes som politisk parti og sikres fem representanter i underhuset og fem i senatet i to valgperioder, fram til 2026.

Borgerkrigen har kostet over 220.000 mennesker livet og tvunget 6 millioner på flukt.

Søndag avviste colombianerne fredsavtalen i en folkeavstemning.

- Mange mener strafferammen er alt for lav, sier Skretteberg.
Han peker også på at den ideologiske høyresiden avviser at forbrytelser som er begått av hæren og politiet i Colombia skal straffes på samme måte som forbrytelser som er begått av FARC.

- Det er snakk om en rettferdighetsfølelse. Den ideologiske høyresiden definerer fremdeles FARC som en slags terrororganisasjon, sier Skretteberg.

2. Vil ikke gi FARC-geriljaen politisk makt

En annen viktig årsak til folkets nei er, ifølge ekspertene, punktet i fredsavtalen som sikrer FARC en viss politisk innflytelse i Colombia.

Hadde folket stemt ja, hadde FARC fått fem representanter i underhuset og fem i senatet i to valgperioder, frem til 2026. Punktet ble tatt med av hensyn til folket i de marginaliserte konfliktområdene, ifølge Skretteberg.
- De har vært oversett i mange år. For å sikre at deres argumenter og stemmer skulle bli hørt, fikk man dette punktet inn i avtalen, sier han.
Sæther mener nei-siden har drevet skremselspropaganda og viser blant annet til at FARC bare hadde fått talerett, ikke stemmerett, i parlamentet. Kritikerne har imidlertid fremstilt det som om man ved å stemme ja, nærmest ga fra seg all politisk makt til FARC, mener Sæther.

- FARC er garantert en slags politisk deltakelse, men jeg tror det er veldig små sjanser for at de slår seg opp til å bli et stort, populært parti. FARC har uansett ikke noen særlig tiltro til partipolitikk. De mener sosiale bevegelser representerer folket bedre enn politiske partier.

3. Mange ulike grupper har forskjellige innsigelser

Skretteberg kaller situasjonen i Colombia "veldig polarisert" og sier ulike grupperinger har vært negative til avtalen med relativt forskjellige utgangspunkt. Han nevner særlig fem ulike ståsted:

1. Politiske krefter på høyresiden, anført av tidligere president Uribe, som har sagt at de ikke er imot fred, men vil justere enkeltpunkter i avtalen. De er særlig kritiske til punktet om FARCs politiske deltakelse.

2. En del av sivilbefolkningen som stemmer nei på grunn av avsky mot FARC og konsekvensene av punktet om strafferabatt og amnesi.

3. De som har tjent på konflikten. Kampen om jord har vært en rød tråd, og i dag kontrollerer 0,4 prosent av befolkningen over 60 prosent av den beste jorden. De er ikke åpne for en fredsavtale som på sikt kan føre til store jordreformer.

4. Mange kriminelle organisasjoner lever av krigen og tjener på at staten ikke er til stede. Fredsavtalen vil vanskeliggjøre deres virksomhet.

5. En liten gruppering innad i FARC, kjent som Front 1. De opererer sentralt i landet, men har ikke villet gå inn i fredsforhandlingene.

4. Stemte nei på grunn av misnøye mot presidenten

Sæther trekker også frem at Colombias president, Juan Manuel Santos, har lagt mye prestisje i å få til fredsavtalen.

- Til en viss grad så har nok denne folkeavstemningen blitt sett på som et slags popularitetsvalg mellom ham og tidligere president Uribe, som har vært en viktig aktør på nei-siden. Dermed kan også presidentens dalende popularitet de siste årene være noe av forklaringen bak nei-flertallet, mener han.

Skretteberg understreker på sin side at det ikke er uvanlig at presidenter blir mindre populærere etter å ha sittet i flere perioder.

- Mange trodde han ville videreføre Uribes politikk, men det ble fort klart at han ønsket dialog i stedet for konfrontasjon.

Hva er veien videre?

Mange grupperinger vil altså alltid være skeptisk til å inngå en fredsavtale, av ulike årsaker. Men ekspertene tror at det kan være håp dersom videre forhandlinger fører til justeringer i punktet om strafferabatt og amnesti.

- Det er en utbredt holdning i folket at det skal være likhet for loven, så dette punktet blir svært viktig, sier Sæther.

Skretteberg mener det avhenger av hvor langt FARC er villige til å strekke seg.

- Dette er et veldig sensitivt tema. Det er begått forbrytelser av alle parter i denne konflikten, og FARC vil reagere på at det bare er de som skal fremstilles som forbrytere, sier han.

Han understreker at det var et knepent flertall på 50,2 prosent som stemte nei til fredsavtalen. Det var også lav deltakelse.

- Det er klart at resultatet er et nederlag for presidenten, men det er stor forskjell på dødt løp og klart flertall. Det gir ham også handlingsrom.
Vil du lese mer om fredsforhandlingene i Colombia? Da anbefaler vi disse:

# data[].attributes.attachment_link.title
Fire grunner til at folket i Colombia sa nei til fredsavtalen med FARC-geriljaen

# data[].attributes.attachment_link.description
Det var historisk da myndighetene i Colombia i september undertegnet en fredsavtale med FARC-geriljaen. Avtalen skulle sette punktum for konflikten som har kostet over 220.000 mennesker livet og drevet 6 millioner på flukt. Men søndag stemte et flertall av befolkningen i Colombia overraskende nei i folkeavstemningen om fredsavtalen.

# data[].attributes.body
FARC sier nei

# data[].attributes.body
FNs sikkerhetsråd har valgt å ikke gripe direkte inn i konflikten i Colombia militært, uten at dette har vært en del av en fremforhandlet løsning mellom regjeringen og FARC. Colombia har også mottatt begrenset økonomisk støtte fra FN. Hovedgrunnen til det er at landet er forholdsvis rikt, og det blir derfor mer naturlig å jobbe for fred og beskyttelse, enn med direkte økonomisk bistand.

# data[].attributes.body
Fredsprosessen har vært lang og med tidvise tilbakesteg.

23. september 2015 ble regjeringen og FARC enige i noen av de siste spørsmålene som måtte løses før en endelig fredsavtale kunne underskrives. Blant disse var hvordan ofrene i konflikten skal få kompensasjon, og om de som er skyldig i menneskerettighetsbrudd skal bli straffet. Senere ble de også enige om hvordan rettighetene til ofrene skal sikres.

I januar 2016 ble partene enige om å spørre FNs sikkerhetsråd om å etablere en politisk FN-styrke i landet. Styrken skal observere at våpenhvilen opprettholdes, og FNs generalsekretær Ban Ki-moon ønsket forslaget velkommen.

24. juni 2016 signerte partene avtalen om en slutt på krigshandlingene.

25. august 2016 ble fredsavtalen som helhet signert. Avtalen pålegger FARC å levere fra seg våpnene.

2.oktober 2016 stemte et knapt flertall av colombianere "nei" til fredsavtalen i en folkeavstemning. Både FARC og regjeringen sa at de ville fortsette arbeidet for varig fred.

7. oktober 2016 ble president Santos tildelt Nobels fredspris for å ha tatt initiativet til de forhandlingene som førte til fredsavtalen.