# data[].attributes.body
Telefoni leiutajaks peetakse šotlast Alexander Graham Belli, kelle patendiavaldus seadmele, mis suutis elektrisignaalist taasluua selgelt arusaadavat inimhäält, rahuldati 1867. aastal. Esimesed telefonid olid üksteisega füüsiliselt traadi kaudu otseühenduses ühest majast teise. Kuna see on väga ebapraktiline, hakati kiirelt kasutama käsitsi kommuteeritavaid kõnekeskusi, kus operaator kõne tellija vastava soovi esitamisel kaks telefoniliini omavahel ühendas.

# data[].attributes.body
Ta oli šoti päritolu ameerika teadlane, leiutaja ja õpetaja. Bell on tuntud eeskätt telefoni leiutajana, mille ta esmakordselt patenteeris 1876. aastal. Belli on kutsutud ka kurtide isaks. 1873-1877 oli Bell Bostoni Ülikoolis kõnetehnika ja häälefüsioloogia professor. Alexander Graham Bell valiti 1882. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.

# data[].attributes.body
Alexander Grahami hääl

# data[].attributes.body
Sõjaväelasena tegi ta ettepaneku tema loodavaid õhusõidukeid ka sõjalisel otstarbel rakendada. Kuna dirižaablid olid suured, kohmakad ja aeglased ning nende kasutusiga ei olnud just kuigi pikk, ei olnud Saksa sõjaväeülemad Zeppelini ideedest just vaimustuses. 1890. aastast, 52-aastaselt, pärast armeest vabanemist, pühendus Zeppelin jäiga kerega õhulaeva loomisele.

# data[].attributes.body
Survestatud õhulaevadel annab väliskuju jäigemast kangast või polüesterplastist valmistatud kest. Gondel on ala, kus paiknevad reisijad ja meeskond. Gondlist juhitakse õhulaeva. Gondlit on võimalik kinnitada nii õhulaeva sisemusse kui ka väliskesta külge. Dirižaabli sabaosas paikneva stabilisaatori juhtpindade abil saab piloot suunata õhulaeva nina vajalikus suunas. Õhulaeva mootorid võivad olla kinnitatud nii gondli, dirizaabli kesta või ka sõrestiku külge.

# data[].attributes.body
Ta oli saksa leidur,  bensiinimootoriga autoleiutaja, auto Mercedes-Benz looja. Aastatel 1860–1864 õppis ta Karlsruhe Polütehnikumis. 1871. aastal asutas ta Bertha Ringersi kapitaliga Mannheimis koos mehaanik August Ritteriga rauavalu- ja mehaanikaettevõtte.

9. juunil 1906 asutas Carl Benz koos vanema poja  Eugen Benziga Landerburgis autotootmisettevõtte C. Benz Söhne.

# data[].attributes.body
Auto konstruktsioonilised põhiosad on mootor, raam või kandevkere ja veermik. Mootor toetub raamile ja käitab jõuülekande kaudu veermikku. Raamile toetub ka auto kabiin, kere, lastiruum ja lisaseadmed. Auto kabiin on suletud või pealt avatud ruum, kus asuvad auto juhtseadmed, autojuhi töökoht ja sõltuvalt auto otstarbest ka reisijatele mõeldud istmed.

# data[].attributes.body
Esimese töötava aurumasina ehitas prantslane Denis Papin 1690. aastal. 1881. aasta novembris demonstreeris Prantsuse investor Gustave Trouvé rahvusvahelisel näitusel Pariisis töötavat kolmerattalist elektrimootoriga masinat, mida ta nimetas automobiiliks.Kaasaegse auto aluseks sai aga töökindla ja suhteliselt kompaktse kahetaktilise sisepõlemismootori loomine Karl Benzi poolt 1879. aastal ja nende tootmise alustamine 1883. aastal.
1885. aastal sai aga Karl Benz valmis oma esimese auto. Kuigi see oli kolmerattaline, sai see aluseks kaasaegse auto kontseptsioonile.

# data[].attributes.headline
1. Kuidas muutsid need leiutised  ühiskonda ?

# data[].attributes.subject
1. Kuidas muutsid need leiutised  ühiskonda ?

# data[].attributes.body
2. Miks oli inimestele telefon kasulik  ?
3. Mille poolest läksid need inimesed ajalukku ?
4. Mis kasu oli nendest leiutitest ?
5. Kust kohtadest on need leiutajad pärit ?

Koostaja : Japheth Juur