# data[].attributes.body
- Finde ud af hvem patienten er
- Tag udgangspunkt i patientens egne mestringstrategier
- Søg efter det der er motiverende for den enkelte patient
- Patienten skal have en oplevelse af sammenhæng
- sygdoms forståelse - psykoedukation
- vi må IKKE umyndiggøre
- vi må IKKE udtrykke "at vi ved bedst"

# data[].attributes.body
AT FASTHOLDE ET JOB

# data[].attributes.body
Skabe relationer og fastholde den
Indgå i samarbejde
Vise hensyn
Behovsudsætte
Konfligthåndtering

# data[].attributes.body
Styre sit temperament.
At kunne mærke sig selv.
At kunne vise følelser.

# data[].attributes.body
Ændre tanker, følelser og adfærd.

# data[].attributes.body
Psykoscocial Rehabilitering.
Psykoeducation.

# data[].attributes.body
lær patienten at kende
Mestringsstrategier
* hvad der virker
* hvad er mindre hensigtsmæssigt
Skabe relation

# data[].attributes.body
Gruppeopgave til sektorovergange

Eksempel 1

Fredag eftermiddag har lægen på afd. P302 vurderet, at ”Susanne” skal udskrives, da hun vurderes færdigbehandlet. Susanne blev indlagt efter en manisk periode, hvor naboer og bostøtten var blevet bekymret over hendes tilstand. Susanne har hjælp efter Servicelovens regler til rengøring og er tilknyttet det affektive team og er derudover bevilliget bostøtte fra kommunen.

*  Undersøg hvor du finder oplysninger om de forskellige tilbud, hvad tilbuddene indeholder og hvordan man bliver visiteret til tilbuddene. Hvilken kommune I vælger er op til jer.
Odense Kommune
Hvem kan få tilbuddet

Tilbuddet retter sig mod borgere med længerevarende sindslidelser, der har et ønske om at forblive i egen bolig og som samtidig har brug for støtte.

Sådan får man tilbuddet
Borgere skal henvises og visiteres til tilbuddet. Henvisningen sker i samarbejde borgerens sagsbehandler, socialpsykiatriske støtte- og botilbud, hjemmeplejen, egen læge, speciallæge, Psykiatrisk Afdeling, Distriktspsykiatrien eller Kriminalforsorgen. Der afholdes et visitationsmøde, hvor borger og henviser bliver inviteret med.

Ud fra denne samtale og en ansøgning kan der bevilges bostøttetilbud. Der kan gå op til fire uger efter der er truffet en afgørelse, før bostøtten starter op.

Eksempel 2

Pia er depressiv og er tilknyttet DPC. Hun har ligeledes et tilbud gennem Flexbostøtten i Odense kommune. Derudover benytter hun CSD tilbud i Odense

*  Undersøg hvor du finder oplysninger om de forskellige tilbud, hvad tilbuddene indeholder og hvordan man bliver visiteret til tilbuddene. Undersøg evt. tilsvarende tilbud i en anden kommune og gør rede for forskellen på de to kommuners tilbud.

Eksempel 3

Du kommer til en borger i primærsektoren, der fortæller at hun er meget bekymret over sin nabo. Hun har ikke set sin nabo i flere uger men kan høre at hun råber højt om natten og banker på vægen med en genstand. Hun oplyser at naboen altid har været meget speciel og sagt underlige ting, men at naboen plejer dog at åbne op når hun banker på, men det har hun ikke gjort i en længere periode.

*  Undersøg hvad du kan gøre for at støtte op om borgerens bekymring med udgangspunkt i en konkret fynsk kommune. Hvilke tilbud findes der og hvem skal i så fald kontaktes?

Eksempel 4

En borger med en personlighedsforstyrrelse af typen Borderline bor på et psykiatrisk botilbud. Hun har de sidste dage haft det svært med sin kæreste, da denne vil afslutte forholdet. Hun har reageret ved at ødelægge sine ting og kaste rundt på sine møbler i lejligheden. Hun fortæller, at hun ikke vil leve mere og viser dig (som medarbejder), at hun har ridset sig på håndleddene med en kniv, så huden er skrabet af. Hun fortæller, at hun vil tage alt sin medicin på en gang, for at tage livet af sig selv. Hun fortæller, at hun allerede har taget ”alt for meget” og snart vil tage resten, så hun kan få fred. Derudover har hun drukket en ½ flaske vodka og nogle øl.

*  Tag udgangspunkt i en konkret fynsk kommune og undersøg hvilke muligheder du har for at hjælpe borgeren samt hvilke samarbejdspartnere du kan søge støtte og vejledning hos.
Svar: Da, hun har spist medicin og drukket stærk alkohol, tages der kontakt til sygeplejersken og psykiateren på bostedet, der så handler med henblik på  evt. indlæggelse, enten frivilligt eller på røde papirer.
Hvis der skal tages kontakt til en læge ang. tvangsindlæggelse, skal vi tage udgangspunkt i Psykiatriloven § 5

§ 5. Tvangsindlæggelse, jf. §§ 6-9, eller tvangstilbageholdelse, jf. § 10, må kun finde sted, såfremt patienten er sindssyg eller befinder sig i en tilstand, der ganske må ligestilles hermed, og det vil være uforsvarligt ikke at frihedsberøve den pågældende med henblik på behandling, fordi:

Der vil også være behov for en støttekontaktperson. vi henholder til serviceloven § 99
Kapitel 17 – Støtte- og kontaktpersoner efter servicelovens § 99

Formål og målgruppe
99. Formålet med støtte- og kontaktpersonordningerne er, at styrke brugerens mulighed for at opnå og bevare kontakt til omverdenen ud fra egne ønsker og behov og dermed gøre ham eller hende i stand til at benytte samfundets muligheder og allerede etablerede tilbud.

Støtte- og kontaktpersonordningen er dermed et supplement til de øvrige sociale tilbud som f.eks. personlig hjælp efter § 83 herunder rehabiliteringsforløb efter § 83 a, socialpædagogisk bistand efter § 85, efterforsorg efter udflytning fra en boform efter § 110 og skal ikke erstatte disse tilbud eller deres faglige indhold. Tilbuddet kan også gives til lejere i skæve boliger (boliger for dem, der ikke trives i traditionelt byggeri, hjemløse og særligt udsatte grupper) med tilknyttet social vicevært.

Målgruppen for ordningen er de mest socialt udsatte og isolerede sindslidende, stof- og alkoholmisbrugere samt hjemløse, som almindeligvis ikke gør brug af, eller ikke kan gøre brug af de allerede eksisterende tilbud. For så vidt angår sindslidende er målgruppen ikke snævert afgrænset til personer med egentlige psykiatriske diagnoser.

Der er tale om en målgruppe, som ikke nødvendigvis har haft kontakt med de sociale myndigheder på forhånd. Der er således ikke tale om en visiteret ordning. Alle kan henvende sig til kommunen og gøre opmærksom på, at en person har behov for hjælp, ligesom kendskab til målgruppen kan ske ved støtte- og kontaktpersonernes opsøgende arbejde.
1) udsigten til helbredelse eller en betydelig og afgørende bedring af tilstanden ellers vil blive væsentlig forringet eller
2) den pågældende frembyder en nærliggende og væsentlig fare for sig selv eller andre.

Fra Odense Kommunes hjemmeside.

Støtte- og kontaktpersonordningen til hvem?

Støtte- og kontaktpersonordningen er et obligatorisk opsøgende tilbud i Odense Kommune, der er målrettet de mest socialt udstødte og isolerede grupper af personer med sindslidelse, som ofte har svært ved at formulere egne behov. Ordningen skal ses i sammenhæng med den hidtidige og fremtidige indsats for personer med sindslidelse.

God arbejdslyst, læring og udvikling J

Signe, Troels og Ulla Jep.

# data[].attributes.headline
Viden indsamling af behandling af personlighedsforstyrrelse

# data[].attributes.subject
Viden indsamling af behandling af personlighedsforstyrrelse

# data[].attributes.body
Phil Backer og Poppy Buchanan-backer

# data[].attributes.attachment_link.title
Tidevandsmodellen kunsten at hjælpe en person i psykiske  vanskeligheder.docx

# data[].attributes.body
Recovery kan ses som en udviklingsproces mod at komme sig. Målet er at kunne leve et tilfredsstillende og meningsfyldt liv på trods af de begrænsninger, som sygdommen kan give.

# data[].attributes.body
Brainstorm videnindsamling

# data[].attributes.body
Ud fra vores viden, skal vi i samarbejde med den enkelte bruger, skabe meningsfuldhed i brugerens hverdag. Vi sætter mennesket i centrum og vi anvender viden om tidevandsmodellen, NUZO, mestring, blomstringsmodellen, viden om sygdom, sundhedsfremme og forebyggelse, arv og miljø, forsvarsmekanismer, tværfagligt samarbejde, brugerens egne ønsker og mål, ud fra brugerens livssyn, jeg-støttende sygepleje, kognitiv terapi,

# data[].attributes.body
Hvordan skaber man en meningsfuld hverdag for patienter med personligheds forstyrrelser, indlagt på en psykiatrisk afdeling, så de oplever bedst mulig recovery og livskvalitet?