# data[].attributes.headline
Gruppe 7: Hvilke av Ninghtingales regler mener dere er av betydning for å hindre spredning av tuberkulose? 

# data[].attributes.subject
Gruppe 7: Hvilke av Ninghtingales regler mener dere er av betydning for å hindre spredning av tuberkulose? 

# data[].attributes.body
En av reglene til Florence Ninghtingale handler om pasientens hygiene. Dette mener vi er den viktigste regelen fordi tuberkulose smitter gjennom kontakt og dråpesmitte. Om man har en god hygiene vil man derfor kunne forebygge mye av spredningen.

Ninghtingale fant et dødt hestekadaver som lå i drikkevannet til sykehusene og skjønte at dette var grunnen til at det var så stor dødelighet på sykehusene. Dette handler da altså om at man skal ha god hygiene overalt på sykehusene og at det kunne få ned antall døde. Hun ville ha orden overalt på sykehusene og det skulle være rent overalt og sengetøy skulle bli skiftet ofte. Hun begrunnet hvor viktig det var med hygieniske tiltak som ordentlige latriner og sanitære anlegg, diettkjøkken, rent sengetøy og vinduer som kunne åpnes slik at man kan slippe inn frisk luft. Ninghtingale ville også ha en plan og orden på sykehusene.

De fattige ble oftere syke enn de som var rikere og flere av de døde. Dette kan være fordi de rike hadde bedre muligheter til rent vann og det var derfor enklere å holde en god hygiene, enn i de fattige kårene.

Vi mener derfor at god hygiene er de viktigste fordi det få antall døde ned og er en demper på spredning av tuberkulose.

# data[].attributes.headline
Gruppe 7: Lag en illustrasjon av hvordan tuberkulose bakterier smitter.

# data[].attributes.subject
Gruppe 7: Lag en illustrasjon av hvordan tuberkulose bakterier smitter.

# data[].attributes.body
Tuberkulose smitter gjennom små dråper i lufta og det er bare ubehandlet lungetuberkulose som smitter andre. Tuberkulose i andre organer er ikke smittsomt.
Når en person med tuberkulose nyser, hoster, snakker, ler eller synger, frigjøres bitte små smitteførende dråper eller aerosoler til luften.
De minste dråpene passerer slim og flimmerhår  og når de minste minste lungeforgreningene de som pister inn dråpene.
De som blir smittet, vil en tiendedel bli syke av tuberkulosen gang i løpet av livet. Det skjer ofte i løpet av det åretun er smittet, men kan også skje etter flere år.
Latent tuberkulose: personer som er smittet, er ikke syke og kan ikke smitte andre.

Syk person —> host—> dråpesmitte
https://scontent-arn2-1.xx.fbcdn.net/v/t1.15752-9/39938991_1844619122321017_7205027184883269632_n.png?_nc_cat=0&oh=bda7f9231a012e0bff94f973d12968ba&oe=5C05D13C

# data[].attributes.headline
Gruppe 7: Fortell om en dagsaktuell berkulose og foreslå tiltak befolkningen kan gjøre for å beskytte seg mot smitte.

# data[].attributes.subject
Gruppe 7: Fortell om en dagsaktuell berkulose og foreslå tiltak befolkningen kan gjøre for å beskytte seg mot smitte.

# data[].attributes.body
Tuberkulose er den infeksjonssykdommen som tar flest liv i verden. Tuberkulose er kjent for å være en sykdom fra gamle dager, men på grunn av en ny bølge av multiresistente bakterier av infeksjonssykdommer blir tuberkulose svært dagsaktuell.  Tuberkulose er en av de tre største dødelige infeksjonssykdommene i verden sammen med hiv og aids. Tuberkulose sykdommen i Norge finner vi den mest hos eldre mennesker som gjennomgikk sin primærinfeksjon for flere tiår siden.  Hos mindretallet som blir smittet utvikler sykdommen seg videre til lungetuberkulose. På 1900-tallet var tuberkulose en fryktet og dødelig infeksjonssykdom i Norge. Slik er det ikke lenger. Bedre levestandard, øket motstandskraft og vaksinering har virket, og sykdommen er ikke så dødelig som den var før i Norge. fortsatt oppdages det hvert år mellom 300-400 tilfeller av tuberkulose i Norge. Men generelt i verden er det annerledes, på grunn av fattigdom har forekomsten av sykdommen økt i mange land. Tuberkulose er den vanligste dødelige, smittsomme sykdommen som forårsaker at mange millioner mennesker dør i verden. Tuberkulose dreper 1,7 millioner mennesker årlig i verden med 9 millioner smittede ifølge lege uten grenser.

Forebyggende Tiltak:

* Vaksinasjon mot tuberkulose er viktig for å beskytte seg mot sykdommen.

* God hygiene er viktig for å ikke bli smittet

* Sørge for å ha et godt immunforsvar som kan hindre bakterier spre seg i kroppen

# data[].attributes.headline
Gruppe 7: Beskriv sykdomstegn til Tuberkulose.

# data[].attributes.subject
Gruppe 7: Beskriv sykdomstegn til Tuberkulose.

# data[].attributes.body
De fleste med tuberkulose får sykdommen i lungene, altså lungetuberkolose. Dette kan påvises med røntgen og blodprøve. Typisk symptom ved lungetuberkulose er hoste med oppspytt også kalt ekspektorat. På røntgen vil det kunne sees skygger i lungespissene. Hvis det er skygger på bildene, vil det sendes prøve av oppspyttet for å se etter tuberkelbakterier. Blodprøven (IGRA = Interferon-gamma Release Assays) brukes for å påvise smittestoff (tuberkulosebakterier) i kroppen. Ved langt kommet forløp kan du ha blodig ekspektorat, føle deg utmattet, ha dårlig appetitt og vekttap. Du kan også ha feber og nattsvette. Man kan også se tuberkulose i lungehinner, knokler, urinveier, tarmen og huden.

En aktiv infeksjon i lungene kan spre seg til andre deler av kroppen hvor den også kan gjøre alvorlig og livstruende skade. Ved tuberkulose utenfor lungene vil symptomene avhenge av hvilket eller hvilke organer som er rammet. Tuberkelbakteriene kan spres med blodet fra et utgangspunkt, vanligvis i lungene. Muligens kan bakteriene også spres lokalt via spytt til svelg og kjertler på halsen, eller direkte fra lunger til lungehinner.  Gjennom spredning via blod kan bakteriene nå alle kroppens organer: til nyrer, genitalia, lymfeknuter, bein- og ledd, hud, tarm, hjernehinner. Dersom spredningen er generell til mange organer på samme tid, kalles tilstanden miliær tuberkulose. Tuberkulose i lymfeknuter er den vanligste formen for tuberkulose utenfor lungene. Dette gir en smertefri hevelse, som regel på den ene siden av halsen. Ubehandlet vil det kunne gå hull på hevelsen, og puss vil renne ut. En annen forholdsvis vanlig variant er tuberkulose i beinvev. Dette medfører destruksjon av bein og ledd, og kan gi sterke smerter og bylldannelse.

Primærinfeksjonen forløper ofte uten vesentlige symptomer. gså ved aktiv lungetuberkulose kan symptomene til å begynne med mangle, men etter hvert vil de fleste pasienter få symptomer som nevn over; hoste, oppspytt, vekttap, dårlig matlyst, feber og nattesvette. Ved ekstrapulmonal tuberkulose vil sykdommens lokalisasjon avgjøre symptomer og sykdomstegn. For eksempel vil pasienter med tuberkuløs meningitt/hjernehinne/skjelettet, ha typiske meningittsymptomer som hodepine, feber, nakkestivhet og uklarhet, men sykdomsforløpet har en langsommere utvikling og en mer kronisk karakter enn ved andre bakterielle meningitter. Pasienter med miliær tuberkolose er høyfebrile og alvorlig syke, og uten behandling er sykdommen alltid dødelig.

# data[].attributes.headline
Gruppe 7: Beskriv sykdomstegn til Tuberkulose.

# data[].attributes.subject
Gruppe 7: Beskriv sykdomstegn til Tuberkulose.

# data[].attributes.body
I en aktiv sykdomsperiode kan pasienten ha disse symptomene.

-Hoste, på røntgen vil det vises skygger i lungespissene

-Hoste med oppspytt/ekspektorat. Prøver vil vise tuberktellbaktereien

-Hovne lymfer i området hvor sykdommen er aktiv.

-Tretthet/utmattelse, hvilket er vanlig ved infeksjon i kroppen.

-Nedsatt matlyst

-Vekttap

-Feber/høyfebril (38-41oC)

-Nattsvette

Sykdommen kan også ligge latent og pasienten trenger da ikke å ha noen symptomer.

# data[].attributes.headline
Gruppe 3: Nightingales regler for å hindre spredning av meslinger

# data[].attributes.subject
Gruppe 3: Nightingales regler for å hindre spredning av meslinger

# data[].attributes.body
Meslinger er en virussykdom som overføres via dråpeinfeksjon. Viruset finnes i store mengder spytt, så ved hosting, nysing eller spytting sprer viruset seg. Florence forbedret hygienen og renholdet for pasientene sine og man så at dødstallet gikk ned med 2/3 som følge. God hygiene og renhold er derfor av stor betydning for å hindre spredning av meslinger. Florence opprettet også ulike kjøkken der det ble laget mat tilpasset pasienten. God tilgang på mat er viktig for å styrke immunforsvaret. Rent vann er også nødvendig for å hindre spredning av meslinger, ettersom den overføres via dråpeinfeksjon. Florence var også opptatt at pasientene skulle ha frisk luft. Siden meslinger smitter via hoste og nysing, kan det å lufte redusere sjansen for å bli smittet.

# data[].attributes.body
Meslingvirus forårsaker en av de mest smittsomme sykdommene vi kjenner til. Viruset overføres gjennom dråpesmitte (fjerndråpesmitte) og kontaktsmitte med sekret (spytt, slim etc.), fra luftveiene. Dråpesmitte foregår ved at
mikrober fester seg til dråper som kommer ut når vi puster eller snakker/ler/hoster/nyser. Smittestoffene kan sammen med dråpene nå luftveiene til personer som er i nærheten og smitten er allerede der. Selv om den syke eventuelt isoleres, kan meslinger overføres fra rom til rom. I tillegg kan alle som ikke har hatt meslinger tidligere, smittes. Dersom en mor har hatt meslinger, og barnet bare er opp til fire måneder, kan ikke barnet smittes da det er beskyttet av hennes antistoffer. Meslinger smitter ikke via friske mennesker eller gjenstander.

# data[].attributes.body
Gruppe 3: illustrasjon

# data[].attributes.body
Gruppe 3:
Sykdomskjennetegn ved meslinger

# data[].attributes.body
Marthe S Aga, Tove K Olsborg, Elin Rudshaug, Thea A Aarstad, Toril Aas

https://padlet.com/marthesaga/baks4ils2yhn

# data[].attributes.body
Anni Fjeld Larsen, Mari Møller, Karoline L Eikesund, Sara Walderhaug og Maiken A Sørli

# data[].attributes.headline
Gruppe 5: Dagsaktuell sak og tilbake for å hindre smitte

# data[].attributes.subject
Gruppe 5: Dagsaktuell sak og tilbake for å hindre smitte

# data[].attributes.body
I 2016 var det kolerautbrudd i Jemen som følge av borgerkrigen. Borgerkrigen har ført til at mange må flykte fra hjemmene sine og oppsøke flyktninger leire. Når store mengder folk samles på et sted, med lite drikkekilder og dårlige sanitærforhold, er dette et perfekt grunnlag for at kolerabakterien kan utvikle seg. I løpet av 72 timer ble det registrert 10.000 nye tilfeller av kolera, innen en måned hadde dødstallet steget til 600. Antall rammede har for lengst passert en million. Befolkningen i Jemen sliter fortsatt med epidemien.

-Avslutte krigen

-Bygge opp sanitære forhold

-Sikre trygge vannkilder

-Vaksinasjon

-Etterfulgt av god hygiene

# data[].attributes.headline
Gruppe 5: Nightingales regler som er av betydning for å hindre spredning av kolera

# data[].attributes.subject
Gruppe 5: Nightingales regler som er av betydning for å hindre spredning av kolera

# data[].attributes.body
Nightingale snakker om fem punkter som er viktig for å ivareta sunnheten i hjemmet og slik at man holder seg frisk. Hun snakker om ren luft, rent vann, skikkelig avløp, renslighet/hygiene og lys. I forhold til hvordan kolera smitter og utvikler seg, vil det å ha tilgang til rent vann, ordentlig avløpssystem og hygiene være avgjørende.

# data[].attributes.headline
Gruppe 5: Beskriv sykdomskjennetegn ved kolera

# data[].attributes.subject
Gruppe 5: Beskriv sykdomskjennetegn ved kolera

# data[].attributes.body
De første symptomene man får er magesmerter, i tillegg til at man kan få lett feber. Deretter får man kraftig diare, noen kan også kaste opp. Diarèn er grå og grumsette(risvannsdiare), uten avføringslukt, puss og blod. Det er typisk for kolera å ha et stort væsketap, på 10-15 liter per døgn. Væsketapet kan bli så høyt at pasienten kan miste opptil 1 liter i timen. Dersom væsketapet ikke erstattes er dødeligheten så mye som 50-60%, men hvis behandlingen settes i gang raskt er det >1% dødelighet. Inkubasjonstiden er 2-3 dager.

# data[].attributes.body
Beskriv sykdomskjennetegn ved meslinger

Meslinger er en av de mest smittsomme virusene man vet om. Meslinger er en fryktet sykdom som rammer mest baren. Viruset be først påvist i 1954, men var kjent i århundrer før det. Etter at vaksinen mot melinger kom har det skjedd en stor forbedring i Amerika og Europa. I mange andre deler i verden er det fortsatt mange barn so dør av det.

Meslinger har to faser. Den første hetter innledende fasen også kalles prodromalfasen, den andre fasen hetter utslettfasen. Den første fasen føles ofte som en forkjølelse, som kan vare opptil 3-4 dager. Hvor man har høy feber, sykdomsfølelse, hoste, øyekatarr, rendene nese og  lysskyhet.

I den andre fasen for barna høy feber og ett utslett som starter med små lyse rødfargede prikker bak ørene og ved hårfeste. Etter 2-5 dager er det sprett til hele kroppen og blir det større områder som er en mørkere rødfarge.

Barn kan få vaksine når de er 15 mnd, og 11-12 år. Det er smittet med dråpesmitte og kontaktsmitte. Man er smittsom fra frøste dag med forkjølelse og 4 dager etter utslette er brutt ut.

For å stille diagnosen ser de på sykehistorien, symptomene og blodprøver siden det er en så få som får det i Norge.

Behandling:

Det finnes ingen behandling for meslinger men man kan prøve store mengder med vitamin A som kan reduseres synsproblemer og dødelighet som er sett på verdensbasis. Pasienter som er allerede smittet skal derfor isoleres på best mulig måte. Det som er den beste behandlingen mot meslinger er forebyggende vaksine.

Hvilke av Nightingales regler mener dere er av betydning for å hindre spredning av meslinger?  Begrunn svaret.

Nightingales påpeker at urenslighet har en betydning ved sykdom. Hun rettet fokus mot viktigheten av rent vann, rent sengetøy, rene vaskevannsfat og rene toaletter.

Meslinger smitter via dråpesmitte og kontaktsmitte.

Vi mener derfor at hennes regler har betydning, for å hindre spredning må man bryte smitteveier. Dette gjør man ved å skille rent og urent.

Fortell om en dagsaktuell meslingsak og foreslå tiltak befolkningen

kan gjøre for å beskytte seg mot smitte.

De siste årene har det vært store diskusjoner rundt dette med vaksinering. Folk slutter stadig å vaksinere seg med MMR-vaksinen som skal gi beskyttelse mot sykdommene meslinger, kusma og røde hunder. Dette skyldes først og fremst diskusjonen om hvilke bivirkninger som fører med vaksinen. I dag er det flere som tror at vaksinen kan gi autisme og tarmsykdommer, og velger dermed å ikke vaksinere barna sine. I 1998 var 12 barn sykehusinnlagt for ulike bivirkninger av MMR, og de ble undersøkt av Dr. Andrew Wakefield. Åtte av disse barna hadde i løpet av to uker utviklet autisme-lignende symptomer, men Wakefield og kollegaene kunne likevel ikke finne noe som helst sammenheng mellom dette og vaksinen. I senere tid har ulike forskere fortsatt denne forskningen, men hypotesen til Wakefield er fortsatt avvist.

Som skrevet tidligere er sykdommen utrolig smittsom. Det vil si at 95% av befolkningen må være vaksinert for å forhindre forekomsten av sykdommen og for at man skal kunne opprettholde en folkeimmunitet. En oversikt fra 2015 viser at i de fleste av Norges fylker er prosentene over 95, men områder som Sogn og Fjordane, Nord-Trøndelag, Nordland og Troms er under denne 95- prosenten. Flere engasjerer seg stadig i denne debatten, og statsminister Erna Solberg går blant annet ut mot motstanderne. Hun sier: ”Norske foreldre må være klar over at de utsetter sine egne og andres barn for fare”, og at vaksinasjon er et viktig tiltak for forebygging. Når dette er sagt vil da de forebyggende tiltakene befolkningen kan bruke være vaksinasjon ettersom dette er eneste måte å unngå smitten på. Hos de som allerede er smittet vil det å unngå dråpesmitte og isolasjon være det viktigste.

# data[].attributes.body
Bakterien skilles ut gjennom avføring, og hvis den på noen måter kommer i kontakt med drikkevann kan det smitte mennesker. Det kan også smitte hvis man ikke vasker hendene godt nok etter toalettbesøk eller generelt har dårlig hygiene eller sanitære forhold. Kolera smittes i hovedsak gjennom kontaminert vann som brukes i matlagning og som drikkevann. Det er en høyere risiko når man spiser fisk og skalldyr som kommer fra forurenset vann.

I i-land er det vanligst med smitte via mat og alle kan bli rammet, mens i u-land er den vanligste smittemåten gjennom forurenset vann. I u-land er det ofte barn i aldersgruppen 2-4 år som blir smittet, på grunn av svakere immunforsvar og dårlig ernæring.

# data[].attributes.body
https://www.washingtonpost.com/pbox.php?url=http://www.washingtonpost.com/news/to-your-health/wp-content/uploads/sites/26/2014/04/measles-w.jpg&w=1484&op=resize&opt=1&filter=antialias&t=20170517

# data[].attributes.headline
Gruppe 8: Kart over Meslingsutbrud i Europa

# data[].attributes.subject
Gruppe 8: Kart over Meslingsutbrud i Europa

# data[].attributes.body
https://gfx.nrk.no/7sKk0-D9K508oQNOcuQMUQA8ZB3BfRH-HzmDccx9tdyQ

# data[].attributes.headline
Gruppe 8: Fortell om en dagsaktuell meslingsak og foreslå tiltak befolkningen kan gjøre for å beskytte seg mot smitte

# data[].attributes.subject
Gruppe 8: Fortell om en dagsaktuell meslingsak og foreslå tiltak befolkningen kan gjøre for å beskytte seg mot smitte

# data[].attributes.body
Det viktigste forebyggende tiltaket mot meslinger er vaksinering. Vaksinen mot meslinger kalles MMR, som også beskytter mot kusma og røde hunder. MMR-vaksinen er en del av det offentlige barnevaksinasjonsprogrammet og tilbys norske barn ved 15 måneders alder og ved 12 års alder (6. klasse). Den første dosen kan framskyndes til 9 måneder hvis man mistenker smittefare eller skal ut og reise. Folkehelseinstituttet anbefaler at man er forsiktig med å reise uten at barna er vaksinert. Cirka 95 % blir immun etter den første dosen, og dose to gis først og fremst for å beskytte de 5 % som ikke ble immun etter den første vaksinen.

I 2017 har det forekommet i Norge to hendelser av meslingsmitte og faren for flere vil øke dersom populasjonen velger å ikke vaksinere seg. I og med at vaksinasjonsdekningen i Norge er høy så vil faren for store utbrudd være minimal. I mange Europeiske lande er det blitt dokumentert en drastisk økning av meslingsmitte pga folk ferier i områder der det er høyere risiko av smitte.

Fra januar 2017 til Januar 2018 ble det registrert over 15 000 tilfeller av meslinger i EU-Land

·        Romania – 8274 tilfeller

·        Italia – 4885 tilfeller

·        Hellas – 968 tilfeller

·        Tyskland – 919 tilfeller

·        Frankrike – 77 tilfeller

·        Storbritannia – 62 tilfeller

·        Sverige – 26 tilfeller

Tallene ovenfor viser at faren for smitte øker på grunn av vaksinemotstandere og at folk reiser til utsatte områder hvor smitten er stor.

# data[].attributes.headline
Gruppe 8: Beskriv sykdomskjennetegn ved meslinger 

# data[].attributes.subject
Gruppe 8: Beskriv sykdomskjennetegn ved meslinger 

# data[].attributes.body
Meslinger er en av de mest smittsomme sykdommene vi kjenner til, den overføres bare via dråpesmitte fra en pasient. Viruset angriper luftveiene, slimhinner og øyets bindehinne.

De første symptomene på meslinger kommer som regel 10-14 dager etter at personen har blitt smittet. De vanligste kjennetegnene på meslinger er lysskyhet, snue, hoste, rennende nese, øyekatarr, feber (opp mot 40 grader) og utslett. I løpet av de første dagene kan man se koplikske flekker i munnen.

Koplikske flekker

Etter dette er det fallende feber som stiger igjen samtidig med begynnende meslingutslett. Meslingutslettet starter oftest bak ørene og sprer seg videre nedover kroppen, og til slutt til armer og ben. Utslettet er først småflekket og lyserød, men etter hvert blir det større områder med høyrøde, lett hovne flekker som på starten har en diameter på 1-2 mm, men som senere flyter sammen til større uregelmessige flekker. Feber, utslette og andre symptomer varer oftest 2 til 5 dager. Hvis man har feber utover utslettstadiet kan dette være tegn på komplikasjoner.

Meslingutslett

En annen komplikasjon kan være hjernebetennelse. Dette er mere sjeldent men er alvorlig og kan forekomme 1-2 uker etter utslettet. 20-40 % av disse pasientene får varige hjerneskader. Under 0,03 % dør av meslinginfeksjon i industrialiserte land. Komplikasjoner er høyere for spebarn, tenåringer og voksne enn for barn etter første leveår. Gravide og personer med redusert immunforsvar er også særlig utsatt.

Ca. fem dager etter at utslettet begynte, blir pasienten delvis bedre ved at temperaturen synker langsomt, og utslettet forsvinner i samme rekkefølge som det kom. Huden pleier å være brunskjoldet i noen uker etter at meslingene har forsvunnet og skalle lett av. Denne avskallingen er ikke smittefarlig.

# data[].attributes.headline
Gruppe 8: Hvilke av Nightingales regler mener dere er av betydning for å hindre spredning av meslinger?

# data[].attributes.subject
Gruppe 8: Hvilke av Nightingales regler mener dere er av betydning for å hindre spredning av meslinger?

# data[].attributes.body
Florence Nightingale fulgte fem punkt for å hindre spredning av sykdommer;
ren luft, rent vann, skikkelig avløp, renslighet og god ernæring.

Meslinger smittes via luftsmitte og kontaktsmitte. Fordi at meslinger kan spre seg via luften er regelen til Nightingale om ren luft veldig viktig. Luftsmitte er en betegnelse for spredning av virus og bakterier ved hosting og nysing. Det kan også skje smitte ved å inhalere luft som inneholder, i dette tilfellet, morbilliviruset. Ved å holde ”lufta ren”, og passe på at du ikke nyser eller hoster når du er bærer av viruset kan du hindre luftsmitten.

Rent vann er også aktuelt for å hindre spredning, da viruset kan være med spytt som kan være i skittent vann. Nightingale sa også at avløpene måtte være skikkelige, dette holder da vannet renere og vi unngår smitte via vann.Det å være renslig er også viktig for direkte kontaktsmitte, som kan komme via sår, munn, nese og andre slimhinner eller indirekte kontaktsmitte som vil si at smitteoverføringen skjer fra en smittebærer via et forurenset mellomledd til en mottakelig person, for eksempel at viruset er i utstyr, tøy og bandasjer.
Dersom du ikke er renslig og hygienisk er faren stor for at viruset kan spre seg via kontaktsmitten. Ved å være hygienisk vil du stoppe smittefaren ved å bryte en av smitteveiene.
Du vil ved å være hygienisk ikke bryte sirkelen;
smittestoff à smittekilde à utgangsport à smittemåte à inngangsport à smittemottaker à smittestoff (ref. illustrasjon under).

Dersom man tar bort en av disse, vil ikke viruset kunne spre seg. Uten smittemåten vil ikke smittemottakeren motta viruset. Og ved å være renslig og hygienisk tar man eventuelt bort smittemåten. Med andre ord lar man aldri slimhinnene til en mottaker komme i kontakt med en smittebærer, eller man bruker sterilt og renslig utsyr for å hindre at viruset kommer via dette.

# data[].attributes.body
https://tidsskriftet.no/2008/11/tema-antibiotika-og-resistens/medikamentresistens-ved-tuberkulosehttps://tidsskriftet.no/2008/11/tema-antibiotika-og-resistens/medikamentresistens-ved-tuberkulose

# data[].attributes.body
Omfanget av multiresistente tuberkulosebakterier er økende på verdensbasis.
Tuberkulose behandles med fire ulike antibiotika i minimum 6 måneder, og hvis kuren ikke fullføres kan bakteriene i verste fall bli resistente mot antibiotikaene rifampicin og isoniazid.
I Norge dekkes alle utgifter i forbindelse med behandling av tuberkulose av det offentlige, ettersom tuberkulose regnes som en almennfarlig smittsom sykdom.
I store deler av verden er ikke denne behandlingen gratis, og resistens er derfor et stort problem i land som både er fattige og har høy forekomst av tuberkulose.

# data[].attributes.body
-Unngå nærkontakt med smittede eller syke,
-Undersøkelse etter å ha vært i risiko for smitte, lungerøntgen
- Vaksinasjon, BCG
-Smitteoppsporing
1. Finne kilden
2. Finne ut om pasienten har smittet andre

# data[].attributes.headline
Florence Nightingales regler som er av betydning for å hindre spredning av tuberkulose

# data[].attributes.subject
Florence Nightingales regler som er av betydning for å hindre spredning av tuberkulose

# data[].attributes.body
Regel 9,10 og 11 som er knyttet til å redusere bakterier i pasientens miljø. Tuberkulose smitter ved dråpesmitte og nærkontakt innenfor en meter. Tiltak for god hygiene og renslighet vil ha betydning for å hindre spredning.

# data[].attributes.body
- tretthet
-nattesvette
-dårlig apetitt
-vekttap
-vedvarende feber

Ved tuberkulose som sitter i lungene:
-hoste
-åndenød
-oppspytt, som kan være blandet med blod

Ved tuberkulose i andre organer kan symptomer være f.eks:
-ryggsmerter
-hovne lymfekjertler på halsen

# data[].attributes.headline
Velkommen til å legge inn i PADLET: Begynn med en type kladd og så legger dere inn i PADLET når dere er klare for det. Husk det viktigste her er læring og ikke det ferdige produktet. Lykke til og spør gjerne  

# data[].attributes.subject
Velkommen til å legge inn i PADLET: Begynn med en type kladd og så legger dere inn i PADLET når dere er klare for det. Husk det viktigste her er læring og ikke det ferdige produktet. Lykke til og spør gjerne  