# data[].attributes.body
i 1814 oprettes en lov som omhandler almueskolerne, disse institutioner var skoler på landet. Skolen bestod af 7 skoleår, den var gratis, og børnene gik på skolen fra da de var 7 år gamle til de var 14, skolen var indrettet således at børnene gik i skole hver anden dag, dette skyldes at bønderbørnene dengang også skulle hjælpe til der hjemme på gården.

# data[].attributes.body
I en lov som blev oprettet i 1855 blev det et krav med undervisningspligt, dette betød at forældrene selv kunne varetage opgaven med at undervise deres børn derhjemme, de hjemmeskolet børn skulle igennem en halvårlig eksamen som skulle vurdere om de hjemmeskolet børn havde de samme kundskaber og færdigheder som børn på offentlige skoler.

# data[].attributes.body
i 1899 blev endnu en lov vedtaget, denne lov gjorde at skolen havde nogle bestemte mål som skulle nås, klassekvotienterne blev nedsat til 37 elever på landet og 35 elever i byen. Loven udvidede desuden også skolen med nye fag som var obligatoriske som historie, geografi, sang og for drengene gymnastik, skoler som havde ressourcerne til det underviste også i naturkundskab og i byen underviste de i matematik og sprog.

# data[].attributes.headline
1903 stiftelsen af fritidshjemmet - fritidspædagogik

# data[].attributes.subject
1903 stiftelsen af fritidshjemmet - fritidspædagogik

# data[].attributes.body
Det første fritidshjem blev etableret i Odense, og senere i omkring 1907 blev det første fritidshjem etableret i København, meningen med fritidshjemmet her var at skabe et sted hvor børnene kunne bruge tid og være en del af skabende aktiviteter, på fritidshjemmet skulle der være plads til leg og udendørsaktiviter, etableringen af fritidshjemmende gjorde også at børn ikke var ligeså afhængige og begrænset af deres egen families muligheder.

# data[].attributes.headline
Efter 2. verdenskrig 1945 - Klubber og fritid

# data[].attributes.subject
Efter 2. verdenskrig 1945 - Klubber og fritid

# data[].attributes.body
Efter 2. verdenskrig sker der noget i den danske befolkning, i årene efter kommer der nemlig et stort fokus på demokrati, selvstændighed, myndighed og den enkelte persons muligheder og frihed, her sker der en meget stor interesse for fritidsinstitutioner og klubber, dette er fordi at man ville sikre at de unge vokser op i miljøer der sørger for at de ikke er undertrykte og bliver voldelige, men at de bliver til gode borgere og er demokratisk deltagende, efter krigen bliver folk altså opmærksomme på at individets fritid er betydningsfuldt, fordi det netop er her at vi kan indgå i frivillige fællesskaber og dermed kan vi praktisere demokrati.

# data[].attributes.body
i 1958 reformerede man skolen, dette var med hensyn til selve skolens struktur, land og byskoler blev ligestillet, man afskaffede mellemskolen, eleverne kunne herfor vælge efter 7. klasse at forlade skolen, gå i en treårig realafdeling for de borgelige eller følge 8. og 9. klasse

# data[].attributes.body
i 1974 overvejer man om man skal slå alle lag af instiutioner sammen (vuggestue-klub) under samme tag, tanken med dette var at man ikke skulle dele børn aldersmæssigt op og at de skulle mødes af voksne som de havde haft en relation til gennem hele skolegangen, og at de skulle have et mere sammenhængende liv. B.la. "Muregården" på nørrebro var et godt eksempel på dette hvor man havde slået det hele sammen, disse tanker blev dog aldrig en realitet i det store hele.

# data[].attributes.body
I 1982 blev sfo'erne grundlagt, dette sker i sammenhæng med at man i samfundet i denne tid har en meget liberal og markedsorienteret syn, man mener simpelthen at man skal bruge sine vågne timer på at lære, da det er vigtigt for samfundet og individet, det er også i dette årstal at fritidshjemmene bliver begrænset til kun at være et tilbud til og med 3. klasse.

# data[].attributes.body
op igennem 90'erne bliver der flere og flere daginstitutioner pga pasningsgaranti, dette vil sige at alle forældre skal have garanti for at deres børn kan blive passet, og dette medfører en stor vækst inden for daginstitutionerne og antallet af børn som bliver passet, dette kan især mærkes ude på institutionerne hvor selve normeringerne på arbejdspladser slet ikke kan følge med i forhold til hvor mange flere børn der skal passes. fra 1990-2002 er der merindskrevet knap 70000 børn uden personaledækning, dvs. at der mangler omtrent 8000 pædagoger hvis normeringen skulle stemme overens med det niveau den var på i 1990

# data[].attributes.body
efter år 2000 er grundskolen nu en 10-årig lang obligatorisk skolegang fra børnehaveklassen og de efterfølgende ni klassetrin, i denne periode har man lagt meget vægt på kundskabsfagligheden, derudover har man fra politisk side øget tiltroen til de mange test og den nationale standard. Man ønsker altså her at styrke det faglige niveau i folkeskolen samtidig med at undervisningen bliver differentieret og målretter sig til den enkelte elev. i 2014 blev den folkeskolereform vi kender til i dag trådt i kraft, dette betød længere skoledage og flere timer i dansk og matematik, også tidligere fremmedsprogs undervisning og et større fokus på aktivitetstimer. Hensigten med reformen var at styrke trivsel og fagligheden og den skulle medvirke til at børn har større mulighed for at bryde den sociale arv.