# data[].attributes.body
Meeste ja naiste ülesanded olid erinevad. Mehed käisid jahil ja tegid tööriistu, naised hoolitsesid laste eest, korjasid söödavaid taimi ning valmistasid toitu.

# data[].attributes.body
Muistsed inimesed elasid üheskoos gruppidena, mille liikmed olid omavahel suguluses. Seal, kus peamisteks elatusallikateks oli korilus, kalapüük ja väiksemate loomade küttimine, koosnesid grupid mõnekümnest inimesest. Suurte metsloomade küttimisel, tegid väiksemad grupid koostööd. Selliseid sugulaste gruppe nimetatakse sugukondadeks.

# data[].attributes.body
Paljud tänapäevani säilinud loodusrahvad usuvad, et kõigil olenditel ja loodusesemetel on hing. Ilmselt uskusid seda ka muistsed inimesed. Arvate, et hinged ja vaimud võivad inimest kas aidata või ohustada, neid tuleb rituaalidega austada. Ilmselt inimesed tantsisid , põristasid trumme ja laususid nõiasõnu.

# data[].attributes.body
Teadlased on leidnud Prantsusmaa ja Hispaania koobastest suurepäraseid koopamaalinguid. Need kujutavad erinevaid jahiloomi nt põhjapõtru ja piisoneid. Lisaks koopamaalingutele on leitud ka inimeste ja loomade kujusid.

# data[].attributes.body
Esimene koduloom oli koer. See kuidas koeri kodustati, pole täpselt teada. Ilmselt liikusid asulate ümber metsikuid koeri või hunte, kes otsisid dealt äravisatud konte või muid söödavaid jäätmeid. Ilmselt kujunes neist metsloomadest ajapikku koduloomad. Koertest sai inimesele ustav kaaslane, kes valvas kodu ja aitas jahis.

# data[].attributes.body
Aja jooksul õpiti tegema üha paremaid tööriistu. Kivist tehti oda- ja nooleotsi ning kirveid. Loomaluudest tehti nõelu. Väljakaevamistel leitud nooleotsad näitavad, et inimesed oskasid kasutada vibu ja seda valmistada.

# data[].attributes.body
Kõik mis jahilt saadi ja leiti, kasutati täielikult ära- Lihast tehti süüa, sarvedest tehti relvi nt odaotsi, naaskleid ja harpuune. Abaluudest tehti nuge, kamme ja õngekonkse. Loomanahast tehti riideid ja telke.

# data[].attributes.body
Kuni noorema kiviajani oli inimeste põhitegevus küttimine ja kalapüük. Alati ei olnud jahiõnn nii suur, et oleks saanud mõne looma või kala kätte, siis tegelesid inimesed korilusega. Naised korjasid metsast marju, seeni, pähkleid, tigusid, linnumune ja muid asju mida loodusest leiti. Väga hästi tunti loomi ja linde. Hästi tunti ka kohalike taimede ravi ja toiteomadusi.
Jääaja tõttu, elasid muistsed inimesed arvatavasti nagu umbes samamoodi nagu neandertallased. Nende koduks oli ilmselt koobas, või nad ehitasid puidust ja loomanahkadest onne. Oma keha katsid nad loomanahkadega ja soojendasid end tule ääres.