# data[].attributes.body
Uluru rahvastik on mõelnud aastaaegadele oma nimed.  Kõige parem aeg Ulurusse minna on Aprillist Oktoobrini kuna suvel on ekstreemselt palav: Mõnikord üle 36 kraadi. Uluru rahvastiku aastaaja nimed on: Piriyakutu (Tavaliselt Augustist kuni Septembrini),
Mai wiyaringkupai               (Detsember),
Itjanu (Jaanuar kuni Märts),
Wanitjunkupai (Aprill kuni Mai),
Wari (Hiline Mai, Juuni, Juuli

# data[].attributes.body
Uluru ja Kata Tjuta ürksed traditsoonilised omanikud on Yankunytjatjara ja Pitjantjatjara rahvastik. Nad räägivad oma keelt Pitjantjatjara (häältatakse pigeon-jarrah) ning Yankunytjatjara keelt (häältatakse young-kun-jarrah). Mõned nendest räägivad ka umbes kuus erinevat ürk keelt.

# data[].attributes.body
Ulurus on üle 400 erineva taime. Paljud nendest on kultuurselt tähtsad, pakkudes toitu, ravimeid ja kütust. Ulurus on ka paljud loomad kultuurselt tähtsad sageli esivanemate olendid, võib tõenäoliselt näha linde ja roomajaid. Ulurus on võimalik ka näha kängurusid ja ka 20 erinevat looma liikimis on ohus.

# data[].attributes.body
Ulurus on turistide arv oli 2000. aastaks tõusnud üle 400 000 turisti. Sissepääs Urule maksab 25 Austraalia dollarit. Pilet kehtib 3 päeva ja on nimeline. Ulurule ronimine oli lubatud kuid keelati. Ronimisega oli surma saanud umbes 35 inimest. 5 Märtsil 1968 toimus lennuõnetus: helikopter Bell 47 G2 purunes vastu Ulurut ja 28. märtsil tõsteti kopteriga selle vrakk üles ja viidi ära.

# data[].attributes.body
Uluru on maailma suurim monoliit. Uluru endine nimi on Ayers Rock. Uluru on 348 meetri pikkune ning 1,5 meetri laiune. Uluru asub keset kõrbe Austraalia Põhjateritooriumil.  Uluru moodustus umbes 680 miljonit aastat tagasi. Esimene eurooplane, kes Ulurut nägi oli Ernest Giles aastal 1872.