# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Her får du 48 interessante fakta om fitness, bodybuilding og sundhed.

1. Du skal forbrænde 3500 kalorier for at tabe 500 gram fedt.

2. Jo mere muskelmasse du har, desto flere kalorier forbrænder du, når din krop hviler.

3. Kvaliteten af dine træningspas er meget vigtigere end antallet af træninger (kvantiteten).

4. Mange har den forudindtagelse, at står der "Fuldkorn" på pakken, så gør det automatisk indholdet af pakken er sundt.

5. Du forbrænder flere kalorier på de 23 timer af dagen, end du gør på den enkelte time du træner.

6. Der findes 3 typer af muskelfibre: Type 1, type 2a og type 2x. Se tabel her

7. Du bliver aldrig for gammel til at lave squat-øvelser.Du har ikke behov for alt den cardiotræning for at tabe vægt. Du behøver blot at sørge for, at din krop kommer i underskud af kulhydrater. Dog skal det noteres, at cardio stadig er et godt redskab.

8. Den største udfordring ved at tabe sig, er den mentale del, ikke den fysiske.

9. Du kan spise lige hvad du har lyst til, og så stadig opleve vægttab. Spørgsmålet er så blot, om det er fedt eller muskelmasse du taber.

10. Fuldkornsbrød er ikke altid det rigtige valg. I hvert fald ikke hvis du køber noget fyldt med kunstige kemikalier og usunde næringsstoffer. Sørg for, at vælge et fuldkornsbrød, der udelukkende indeholder hele ingredienser.

11. Kulhydrater indeholder 4 kalorier pr. Gram

12. Fedt indeholder 9 kalorier pr. Gram

13. Protein indeholder 4 kalorier pr. Gram

14. Alkohol indeholder 4 kalorier pr. Gram

15. Det er ikke korrekt, at det er dyrere at spise sundt end usundt junkfood og fastfood - dette er en skrøne.

16. Skal du have beregnet din fedtprocent? Så er det altså ikke nok blot, blot at finde en beregner der kun skal bruge vægt og højde.

17. Der skal også tages højde for variabler som fysiske mål. Der findes nogle vægte, der vha. den elektriske modstand og individuelle data som udover højde og vægt, også skal bruge alder og køn. Disse vægte til kropsfedtmåling er i stand til at måle kropssammensætningsparametrene: Vægt, kropsfedt i procent, body mass index (BMI) og skeletmuskler i procent.

18. Det er ikke kun kulhydrater der kan give dig glucose. Protein og glycerol indeholder også glucose.

19. Begynder dit vægttab at gå ud over dit helbred, så stop!

20. Du oplever de bedste resultater med en nøje planlagt kostplan. Er kosten ikke på plads, så når du højst sandsynlig heller ikke dine mål.

21. Den største muskel.... er din krop.

22. Priserne på et abonnement i fitnesscentre er høje, det er ikke bare noget du bilder dig selv ind.

23. Det er kun fedt og protein, der er de vigtige makronæringsstoffer. Hvad så med kulhydrat? Kulhydrat er ikke et makronæringsstof.

24. Fysisk aktivitet er godt for hjernen.

25. Det eneste tidspunkt, hvor du ikke bør udånde når du træner, er når du er under vand. Træk vejret!

26. Når du taber fedt, så sker det via din udåndinger. Det virker skørt, men undersøgelser har vist, at fedt forlader kroppen som carbon når du udånder.

27. Selvom at kulhydrat ikke er et makronæringsstof, så skal du stadig sørge for, at de indgår i din kost.

28. Tilberedelsen af mad, kan have indflydelse på antallet af næringsstoffer i maden.

29. Det er sværere at tage 5 kilo muskler på, end det er at tabe 5 kilo fedt.

30. Har du trang til mad om natten? Så frygt ej, det er ikke dine natlige spisevaner der giver dig problemer med vægten, det er kun når du overspiser.

31. Dine fødder indeholder 25% af dine knogler. 26 knogler, 33 led og over 100 muskler.

32. Er skabene fyldt med usunde madvarer? Smid dem ud, du er mere tilbøjelig til at spise usundt når de usunde varer er nemt tilgængelige derhjemme.

33. Blot fordi at du er mager, betyder det ikke, at du har en lav fedtprocent. Du kan stadig være 'tyndfed', og det hele kommer an på din krops sammensætning.

34. Roning er en fantastisk bicepsøvelse.

35. Du behøver ikke tunge vægte for at træne. Din kropsvægt er mere en rigeligt - se blot hvor godt og populær crossfit er.

36. Alt for mange undervurderer, hvor mange kalorier der stadig skal spises for at tabe vægt.

37. Dehydrering mindsker din styrke. Sørg for at have fyldt vanddepoterne godt op i løbet af dagen.

38. Mælkesyre er ikke årsagen til muskelømhed (DOMS). Mælkesyre vender tilbage til det normale niveau inden for 60 minutter efter træningen.

39. Du kan godt tabe dig samtidig med, at du oplever en stigning i muskelmasse. Endvidere betyder det, at du kan tage på i vægt samtidig med, at du taber fedt.

40. Muskelvævet forbrænder fedt på alle tidspunkter af dagen.

41. Tungen er den eneste muskel, der kun sidder fast ét sted.

42. Hjertet er den stærkeste muskel. Hos en almindelig voksen slår hjertet over 100.000 gange om dagen.

43. Det kræver en sund kost at få det ønskede vaskebræt. Det er ikke nok blot at lave maveøvelser hele dagen.

44. Øvelser som squats, dødløft, truster m.fl. Er rigtig godt for dine mavemuskler. Du bruger mavemusklerne til at stabilisere dig selv, når du laver disse fantastiske øvelser.

45. Kontinuerlig træning og en god tålmodighed er vejen til succes med din træning.

46. Din hjerne modtager 100 millioner af beskeder fra dine sanser pr. sekund.

47. Langt størstedelen af alle, der sætter sig for, at gå all-in på et øvelsesprogram, fejler.

48. Langt størstedelen af alle, der sætter sig for, at gå all-in på et kostpogram fejler også.

# data[].attributes.attachment_link.title
48 interessante fakta om fitness og bodybuilding

# data[].attributes.attachment_link.description
Her får du 48 interessante fakta om fitness, bodybuilding og sundhed. Du skal forbrænde 3500 kalorier for at tabe 500 gram fedt. Jo mere muskelmasse du har, desto flere kalorier forbrænder du, når din krop hviler. Kvaliteten af dine træningspas er meget vigtigere end antallet af træninger (kvantiteten).

# data[].attributes.attachment_link.title
Hvad handicappede får ud af at dyrke sport, ifølge en kørestolsrugbyspiller

# data[].attributes.attachment_link.description
Interview med en kørestolsrugby-spiller i forbindelse med Parasportens Dag

# data[].attributes.attachment_link.title
Lidt træning er nok - ingen grund til at overdrive | Letliv

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvor meget skal man træne? Det er et spørgsmål, som Læge Jerk W. Langer ofte får stillet. I virkeligheden spørges der om, hvor lidt man kan nøjes med. For selv om du møder motionscyklister og løbere overalt, og fitnesscentrene bugner af medlemmer, så er der for mange mennesker ingen glæde forbundet med at træne.

# data[].attributes.attachment_link.description
Konditionsøvelser er særligt gode til at træne hjertet, men generel styrke er også vigtigt. Filmen viser øvelser, der er gode for hjertet. Nogle af øvelserne er hårdere end andre. Du kan lave øvelserne sammen med personerne på filmene. De gentager øvelserne de anbefalede gange.

# data[].attributes.attachment_link.title
7 ting der sker med din krop, hvis du stopper med at dyrke motion i 14 dage

# data[].attributes.attachment_link.description
Det lyder måske meget fristende at tage to uger på langs uden fysisk aktivitet, men det kan du hurtigt komme til at fortryde.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvem kan dyrke parasport?

Der er plads til og muligheder for alle i foreningsidrætten i Danmark. Parasport dyrkes både af børn, unge, voksne og ældre med handicap, og også af personer med svære fysiske handicap. Der er mange forskellige parasportstilbud i Danmark. Nogle idrætsgrene, for eksempel svømning, ridning og boccia, kan dyrkes af de fleste, mens andre er tilpasset særlige handicapgrupper, som brugere af manuelle eller elektriske kørestole. I parasporten findes udøvere med alle former for fysiske handicap. Eksempelvis amputationer, cerebral parese, para- og tetraplegi (rygmarvsskade), sclerose, muskelsvind, synshandicap, gigt og multihandicap. Parasport dyrkes også af personer med udviklingshandicap og kognitive udfordringer - i foreningsidrætten ofte organiseret efter såkaldte Special Olympics-principper.

Annonce (læs videre nedenfor)

Hvad er de mest populære parasportsgrene?

Der findes, som nævnt, mange forskellige former for parasport. Her er seks af de mest populære:

Svømning kan dyrkes af alle. Det er en god måde at bruge kroppen på, fordi vandet udligner meget af handicappet. Har du først lært at holde dig flydende, vil du opleve, at du kan bevæge dig nok til at skabe fremdrift, og dermed svømme på din egen måde.

Ridning kan dyrkes af de fleste. Ridningen og kontakten med hesten giver bedre motorik og kropskontrol. Du kan både gå til almindelig ridning og til fysioterapi-ridning.

Kørestolsrugby er et hårdt og tempofyldt boldspil. Det er målrettet kørestolsbrugere, der har nedsat funktion i både arme og ben og spilles blandt andet af rygmarvsskadede, amputerede og personer med cerebral parese.

RaceRunning er et oplagt valg, hvis du er svært fysisk handicappet og vil brænde kalorier af. En RaceRunner kan beskrives som en stor trehjulet cykel uden pedaler. Med bagen i sædet og benene på jorden, kan mange kørestolsbrugere opleve at løbe. Racerunning er især udbredt blandt børn og unge med cerebral parese.

El-hockey er populært blandt børn og unge med muskelsvind, men alle der bruger elektrisk kørestol kan være med. El-hockey spilles i små specialbyggede racerkørestole med en hockeystavfunktion for enden. Det er et taktisk og hurtigt holdspil.

Goalball er et intensivt holdspil for personer med et synshandicap. Goalball udfordrer spillerne både fysisk og mentalt og forbedrer deres motorik, styrke og orienteringsevne. I goalball er spillernes evne til at kommunikere og samarbejde væsentligt for oplevelsen og glæden ved spillet. Andre udbredte parasportsgrene for personer med fysisk handicap er atletik, boccia, bordtennis, cykling, fodbold, kørestolsfodbold, kørestolsbasket og skydning.

På Parasport Danmarks hjemmeside kan du finde information om over 30 forskellige sportsgrene for personer med handicap. Her kan du også finde en oversigt over de klubber, der tilbyder de forskellige idrætsgrene.

Hvilke fordele er der ved at dyrke parasport?

At dyrke parasport er først og fremmest sjovt. Humøret er tit højt, når du spiller bold, svømmer eller cykler sammen med andre, og det er en god måde at møde nye mennesker på. Når du dyrker sport, får du bedre motorik, bliver stærkere og kommer i form. Du får ny energi og bliver mere selvhjulpen i hverdagen. Idrætten er sundhedsfremmende og kan mindske risikoen for en lang række sygdomme. Parasporten giver også mulighed for at dyrke idræt på højt niveau, og har du talent, vilje og ambitioner, kan du komme på et af parasportens landshold og deltage i internationale mesterskaber. De bedste para-atleter repræsenterer Danmark ved de Paralympiske Lege, der afvikles i forlængelse af de Olympiske Lege i samme værtsby og rammer.

Annonce (læs videre nedenfor)

Kom i gang med at dyrke parasport

Over 400 klubber i Danmark har parasport på programmet. Nogle klubber er rene parasportsklubber, mens andre er almene klubber med tilbud for personer med handicap. Parasport Danmark har en række idrætskonsulenter, der kan rådgive dig, i forhold til hvilke idrætter der er relevante for dig, og hvilke lokale idrætstilbud der findes nær dig. Hvis du ønsker at komme i gang med at dyrke parasport, kan du få hjælp hos idrætsforbundet Parasport Danmark gennem portalen 'Ny i Parasporten'.

Læs mere om HANDICAP

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Af Jannik Lund Andersen, kommunikationskonsulent hos Parasport Danmark

# data[].attributes.attachment_link.title
Parasport: Personer med handicap kan sagtens dyrke sport

# data[].attributes.attachment_link.description
Der er plads til og muligheder for alle i foreningsidrætten i Danmark. Parasport dyrkes både af børn, unge, voksne og ældre med handicap, og også af personer med svære fysiske handicap. Der er mange forskellige parasportstilbud i Danmark.

# data[].attributes.headline
hvad er der godt ved at være bodybuilder.

# data[].attributes.subject
hvad er der godt ved at være bodybuilder.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det progressive overloadingsprincip er noget alle der træner efter muskelvækst bør kende og bruge! Der kan skrives 10 romaner om videnskaben og teknikken bag progression, så jeg har valgt bare at skrive en kort artikel, som meget gerne skulle være forståelig for alle. Hvis du ikke allerede ved hvad det, så læs artiklen med det samme!

Det hele handler om at hver enkelt muskel hele tiden har brug for en større belastning, hvis den skal vokse. Vores muskler er gode til at vænne sig til nye belastninger - Musklerne bliver hurtigt konditioneret til en given vægt og dermed stopper muskelvækstpotentialet.
Hvis en mand starter ud med at træne med 60 kg i bænkpres, så er der masse potentiale i de 60 kg, fordi han aldrig har trænet med den belastning før, men efter nogle træninger vænner musklerne som er involveret i bænkpres sig til de 60 kg. Det er ikke længere hårdt for musklerne og derfor har de ikke behov for at vokse mere. Det er derfor nødvendigt at belaste dem yderligere. Det kunne han f.eks. gøre ved at gå op på 65 kg. Det er progression, forklaret på en lidt afrundet måde.
Denne artikel henvender sig udelukkende til os der træner efter større muskelmasse. Er du styrkeløfter, er det en anden slags progression du skal bruge.

Progressionscyklusser

Du kan sagtens træne efter dagsformen og stige i vægt når man føler man kan, men det er ikke særlig holdbart i længden, da vi ønsker en stabil progression over en længere periode for optimal muskelvækst. Derfor anvender vi progressionscyklusser.

Der findes en del forskellige slags progressionscyklusser, som afhænger af hvad ens mål med cyklussen er. Personligt stræber jeg efter både at stige i intensitet(% af RM) og volumen(Samlet belastning). På den måde kan du stresse musklerne maksimalt hver træning, i forholdet til programmer hvor der kun køres med progression i vægt.
Det er sikkert ikke lige til at forstå, så vi prøver med nogle eksempler.
Et eksempel på en god progression i intensitet:

Denne progression skal selvfølgelig køres i alle øvelser, men lad os tage udgangspunkt i bænkpres, som langt de fleste kører. Lad os sige vores 5RM, altså det vi kan tage 5 reps maks med, er 100 kg. Så kommer progressionen for bænkpres til at se sådan her ud:

Uge 1+2: 75-85% af 100 kg = 75-85 kg
Uge 3+4: 80-90% af 100 kg = 80-90 kg
Uge 5+6: 90-95% af 100 kg = 90-95 kg
Uge 7+8: 95-105% af 100 kg = 95-105 kg

Altså f.eks. i uge 1+2 skal du holde dig indenfor 75-85 kg i bænkpres.

Rep og sæt kombinationerne kunne se sådan her ud:

Det er på ingen måde et "facit" og det er meget individuelt hvordan vi vokser bedst, men det er helt klart en måde at gøre det på, fordi det på den måde hele tiden er hårdt for musklerne og der kommer samtidig mere vægt på hver uge! Det er progression og sådan vokser kroppen bedst. Vi skal hele tiden stille nye krav til musklerne, ellers gider de ikke vokse!

Synes du at det med progresionscyklusser lyder indviklet og omfattende, så kan du prøve et mere simpelt, men stadig effektivt system. Du kan læse om hvordan du kan blive større og stærkere med et dobbelt progressionssystem her.

Dekonditionering

Når du ønsker sig større muskelmasse er dekonditionering også en vigtig faktor!
Når du har gennemført en progressionscyklus som den jeg har skrevet om her i artiklen, er dine muskler super konditioneret! Dvs. de er rigtig stærke og der skal efterhånden rigtig tunge vægte til at de gider vokse.. Det er dumt at hele tiden løfte efter ens maksimum, da det stresser musklerne alt for meget og fører i sidste ende til overtræning og stilstand! Så det optimale er helt klart at starte forfra med progressionscyklussen, MEN det kan man ikke gøre med det samme pga. af musklernes gode konditionering. Så dekonditionering er ganske enkelt 6-10 dages pause. Nu tænker du nok "Åh nej, så mister jeg jo alt min muskelmasse". Det er nemlig det smarte, fordi det gør du ikke. Det er kun din topstyrke du mister og den vænner lynhurtigt tilbage. Men i løbet af de 7-10 dage bliver vores krop dekonditioneret. Det vil sige at den "glemmer" hvor tunge vægte den løftede i sidste cyklus. Og vupti, de lette vægte vi løfter i starten af cyklussen kan igen stimulere vores muskler og tvinge dem til at vokse sig endnu større! Det er sgu da genialt!!
Det var alt fra mig denne omgang..
Bodybuilding: Hvad er progression og hvorfor er det så vigtigt? ,

# data[].attributes.attachment_link.title
Bodybuilding: Hvad er progression og hvorfor er det så vigtigt?

# data[].attributes.attachment_link.description
Det progressive overloadingsprincip er noget alle der træner efter muskelvækst bør kende og bruge! Der kan skrives 10 romaner om videnskaben og teknikken bag progression, så jeg har valgt bare at skrive en kort artikel, som meget gerne skulle være forståelig for alle. Hvis du ikke allerede ved hvad det, så læs artiklen ...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sådan påvirkes dit hjerte

Styrketræning er, set fra hjertets side, en form for intervaltræning, da pulsen stiger voldsomt under repetitionerne for så at falde igen mellem de enkelte sæt.

CrossFit kombinerer styrketræning med hård pulstræning. Blodtrykket stiger kortvarigt, når man løfter, trækker og skubber igennem for fuld power, men falder på den lange bane efter træningen. Kun hvis man i forvejen har markant forhøjet blodtryk, bør man tale med lægen forinden.

Vægttræning i over 30 minutter om ugen sænker din risiko for hjerte-kar-sygdomme med 23 procent, ifølge en undersøgelse fra Harvard University. Blodtryk og kolesteroltal falder, mens kroppens blodsukkerregulation forbedres. Som tommelfingerregel stiger hvilestofskiftet 20 kcal pr. døgn for hvert kilo ekstra muskelvæv, du har.

Det giver en måske nok mindre, men dog vedvarende, slankeeffekt. Især det farlige inflammatoriske fedt i maven forbrændes under og efter styrketræning.
LÆS OGSÅ: Derfor er sauna sundt for kroppen
Sådan skal du træne

Mindst 45 minutters effektiv træning to gange om ugen.

Hertil kommer de mange småøvelser, som du kan udføre i dine aktive pauser mange gange i løbet af dagen samt foran tv.

# data[].attributes.attachment_link.description
Styrketræning er, set fra hjertets side, en form for intervaltræning, da pulsen stiger voldsomt under repetitionerne for så at falde igen mellem de enkelte sæt. CrossFit kombinerer styrketræning med hård pulstræning. Blodtrykket stiger kortvarigt, når man løfter, trækker og skubber igennem for fuld power, men falder på den lange bane efter træningen.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Det sker i kroppen, når du ikke dyrker motion

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Er det nu også nødvendigt med al den træning? Er fysisk inaktivitet overhovedet så skidt? Og hvad betyder det egentlig for dine knogler? Dit humør? Og din alderdom? Det korte svar er: Ret meget!

Hvad sker der...... med dit hjerte og kredsløb?

Uden regelmæssig træning af kredsløbet vil din kondition (for)blive dårlig, og du vil opleve større anstrengelse og hurtigere forpustelse selv ved mindre aktiviteter som en tur på trapper til 2. sal. Når du fx løber, cykler eller svømmer regelmæssigt ved moderat til hård intensitet, bliver dit hjertes muskler derimod stærkere og derved i stand til at pumpe mere blod ud pr. hjerteslag. Jo mere blod - og dermed ilt - kroppen kan transportere ud til musklerne, des større kapacitet har den. Kroppen bliver med andre ord i stand til at yde mere med den samme indsats. Eller til at yde det samme ved en lavere arbejdsindsats. En god kondition reducerer arbejdsbyrden for dit hjerte.

... med dine muskler og din styrke?

Uden regelmæssig fysisk træning vil du miste muskelmasse allerede fra i midten af 20'erne og livet igennem. I gennemsnit mister du op mod 30 procent af din muskelstyrke frem mod 80-årsalderen, medmindre du målrettet søger at bevare den ved fx at styrketræne. Manglende muskelstyrke kan give dig balanceproblemer og, særligt når du bliver ældre, øge risikoen for faldulykker og knoglebrud. Og så påvirker det både dit velvære og generelle overskud i hverdagen hele livet igennem.

LÆS OGSÅ: 4 tips til at komme afsted til træning

... i dine knogler og led?

Manglende fysisk aktivitet øger din risiko for at udvikle knogleskørhed. Det kræver nemlig vægtbærende aktivitet som gang, løb, gymnastik og styrketræning at styrke såvel knoglemasse som led. Undlader du at belaste dine led, som du gør ved at gå eller løbe en tur, kan det tilmed fremkalde stivhed i dem. Vægtbærende fysisk aktivitet har betydning livet igennem. Allerede i barndommen er det med til at styrke og opbygge knoglerne. Og med alderen er det altså nødvendigt blot for at bevare styrken i dem.

... med din vægt?

Du forbrænder færre kalorier, end hvis du dyrkede motion. Så medmindre du tilsvarende spiser mindre, vil det påvirke din vægt. Regelmæssig fysisk aktivitet påvirker desuden din kropssammensætning i positiv retning - med mere muskelmasse og mindre fedt - og samtidig påvirker det din appetitregulering og insulinfølsomhed. Det er også faktorer, der er med til at holde din kropsvægt sund.

LÆS OGSÅ: Quickies: Træn på 10 minutter med Healthy Skinny Bitch

... med din nattesøvn?

Du sover bedre, hvis du er fysisk aktiv, end hvis du ikke er det. Der falder en helt anden ro over kroppen, når den har været i brug - og det mærker de fleste på deres nattesøvn. Derfor kan mangel på bevægelse og motion også indirekte gøre dig mere træt, irritabel og stresset, hvis det medfører, at du sover i kortere tid og mindre dybt, end du kunne have sovet.

... med dit helbred generelt?

Fysisk aktivitet forebygger en lang række sygdomme og for tidlig død. Træner du ikke, opnår du ikke denne forebyggende effekt i forhold til bl.a. hjerte-kar-sygdomme, insulinresistens, type 2-diabetes og tyktarmskræft. Du opnår heller ikke træningens effekt som behandling af sygdomme og tilstande som forhøjet blodtryk, diabetes og overvægt.

... med dit mentale helbred?

Fysisk inaktivitet kan gøre det svært at bevare et godt mentalt helbred livet igennem. Derimod har regelmæssig bevægelse vist sig at give bedre humør, forbedret søvn, mere energi, en forbedret evne til at håndtere stressede situationer, bedre selvtillid og større livsglæde. Bl.a. fordi motionen frigiver endorfiner, som gør dig glad. Forskning peger ligefrem på, at motion kan have en gavnlig virkning på psykiske lidelser og moderate depressioner. Endelig er fysisk aktivitet sammen med andre med til at give dig gode sociale relationer, der også påvirker dit humør og mentale helbred positivt.

LÆS OGSÅ: Maria Lucia tabte 10 kilo på 12 uger

... hvis du også har stillesiddende arbejde?

Hvis du sidder ned dagen lang, skal du have mindst én times motion dagligt for at kompensere for negative helbredskonsekvenser af de mange timer på kontorstolen eller i sofaen. Det skal være motion ved moderat til hård intensitet, hvor du får pulsen løftet op. Den fysiske aktivitet kan fint deles op i mindre bidder og fordeles over dagen. Cykling, gang eller løb til job, anstrengende havearbejde og leg med børnene tæller også i regnskabet i helbredsmæssig sammenhæng - så længe det øger din puls. Derudover er det gavnligt at indlægge så meget aktivitet i løbet af dagen som muligt, så kroppen holdes i gang trods det stillesiddende arbejde. Tag cyklen til jobbet og trapperne til kantinen, og rejs dig, og gå rundt, når du taler i telefon.

... hvis du tidligere har været fysisk aktiv, men ikke er det længere?

Når du går fra at være aktiv til at være inaktiv, mister du fremadrettet alle de gavnlige effekter, som fysisk aktivitet har på helbredet. I forhold til udgangspunktet, hvor du havde bevaret dit aktivitetsniveau, vil det give dig en højere risiko for sygdom og død. Undersøgelser har bl.a. vist, at personer, som er blevet inaktive efter et aktivt liv, har en øget risiko for at få en blodprop i hjertet i forhold til dem, som forbliver aktive.

... i din alderdom?

Uden et fysisk aktivt liv - og en aktiv alderdom - vil du som ældre have en krop med langt mindre muskelmasse og styrke og en markant højere risiko for bl.a. knogleskørhed. Dertil kommer, at din risiko for alvorlige sygdomme er forhøjet. Folkesundhedsrapporten fra Statens Institut for Folkesundhed siger, at fysisk inaktive kan forvente at få 8-10 færre raske leveår end fysisk aktive. Den siger også, at en 25-årig, der er fysisk aktiv og bliver ved med at være det livet igennem, kan forvente at leve 5-6 år længere end sin jævnaldrende, inaktive veninde.

LÆS OGSÅ: Hedeture, hårtab + 7 andre symptomer på overgangsalderen

Sundhedsstyrelsen anbefaler, at du er...

... er fysisk aktiv mindst 30 minutter om dagen. Aktiviteten skal være med moderat til høj intensitet og ligge ud over almindelige kortvarige dagligdagsaktiviteter. De 30 minutter kan deles op, men aktiviteten skal vare mindst 10 minutter pr. gang.
... mindst to gange om ugen dyrker fysisk aktivitet med høj intensitet af mindst 20 minutters varighed. Formålet er at vedligeholde eller øge konditionen og muskelstyrken. Inkluder aktiviteter, der øger knoglestyrken og bevægeligheden som cykling, løb og styrketræning.
... gerne dyrker endnu mere motion. Fysisk aktivitet ud over det anbefalede vil blot give dig yderligere sundhedsmæssige fordele.

Så farlig er fysisk inaktivitet...

Selv når der tages højde for rygning, alkohol og BMI, koster inaktivitet i Danmark hvert år:
- 6.000 ekstra dødsfald blandt inaktive personer i forhold til aktive personer.
- 8.300 tabte leveår blandt kvinder.
- 710.000 ekstra lægekontakter blandt inaktive personer i forhold til aktive personer.
- 560.000 ekstra dage med kortvarigt sygefravær blandt inaktive personer i forhold til aktive personer.
- 460.000 ekstra dage med langvarigt sygefravær blandt inaktive personer i forhold til aktive personer.
Kilde: Statens Institut for Folkesundhed, Syddansk Universitet, for Sundhedsstyrelsen, Sygdomsbyrden i Danmark - Risikofaktorer.

LÆS OGSÅ: Tor Andersen: "Vil du være lige så stærk og sej som mormor Else?"

# data[].attributes.attachment_link.title
Det sker i kroppen, når du ikke dyrker motion

# data[].attributes.attachment_link.description
Er det nu også nødvendigt med al den træning? Er fysisk inaktivitet overhovedet så skidt? Og hvad betyder det egentlig for dine knogler? Dit humør? Og din alderdom? Det korte svar er: Ret meget! Uden regelmæssig træning af kredsløbet vil din kondition (for)blive dårlig, og du vil opleve større anstrengelse og hurtigere forpustelse selv ved mindre aktiviteter som en tur på trapper til 2.

# data[].attributes.attachment_link.title
Så mange gange skal du styrketræne om ugen for at nå dit mål

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvor mange gange skal jeg træne om ugen? Et evigt tilbagevendende spørgsmål. Du bliver overrasket over hvor mange gange du skal træne om ugen for at nå det mål!