# data[].attributes.body
"At diskutere noget verdensrelateret"

1. Socialkonstruktivisme
2. Virkelighedsopfattelser = konflkt

3. Menneskeskabte problemer
4. Sprogteorier: Denotation og Konnotation: plus og minus ord.
5. Flydende betegnere:
6. Nodalpunkt: budskab/det centrale, det samme som et semantisk skema
7. Antogonisme: Ord man ikke kan blande sammen
8. Valoriserede ord: ord der ikke er neutrale, ladet ord, positivt eller negativt
9. Degotomier:  de valoriserede ords modsætningspar

DF Video:
Velfærd ?
Ligestilling ?
Tolerance ?
Byder velkommen ?
Giver hjælp ?
Byder på muligheder ?

Ved analyse:
1. Del op i nodalpunkter
2. Sæt ord på nodalpunkter: ækvivalenskæde, ord som rent faktisk står i teksten - overemner
3.  Sæt konnotationer på ækvivalenskæde-ordene, behøver ikke stå i teksten
4. Find ud af om de er positive eller negative - "positivt-valoriserede" eller "negativt-valoriserede"
5. Er der  nogle degotomier: de valoriserede ords modbetydninger
6. På overordnet plan: hvis der er rigtig mange degotomier, konkluderer man at der er antogonisme

# data[].attributes.body
Leksikonopslag

Skriv et leksikonopslag på 10-15 linjer hvori du forklarer:

·     Hvad det skjulte budskab er i novellen En flinker fyr af Pia Juul
Det skjulte budskab i novellen er det dårlige ægteskab mellem jeg-personen og hendes mand.

·     Hvordan kan vi som læsere kan afdække det skjulte budskab
Vi kan afdække det skjulte budskab ved en række begivenheder som finder sted i teksten. Der er blandt andet når jeg-fortælleren nævner, at hun skræller præcis 8 kartofler - at alt er så systimatiseret indikere at de har et meget kedeligt forhold. De taler også meget monotont med hinanden, og der er en spænding mellem dem, hvilket også hentyder til at deres forhold er kedeligt.

# data[].attributes.body
1.      Vurder, hvorvidt der mest er gjort brug af hypotaktisk eller parataktisk sætningsopbygning, samt om der primært er gjort brug at for- eller bagvægt i En flinker fyr. Vurder også, hvilken betydning det har for novellen.

2.      Personkarakteristik af jeg-fortælleren

3.      Personkarakteristik af manden Orla

4.      Hvordan er relationen mellem jeg-fortælleren og hendes mand?

5.      Hvem myrdede Kalle?

6.      Opstil en fortolkningshypotese for novellen: hvad handler den egentligt om? Kom herunder ind på paratagme, hypotagme, forvægt og bagvægt.

Parataktisk - men, og osv, simple sætninger
Kynisk, kold, rør hende ikke
Orla: følsom,
Dominerende
Skjult budskab: dårligt ægteskab, bagvægt

1.     Vurder, hvorvidt der mest er gjort brug af hypotaktisk eller parataktisk sætningsopbygning, samt om der primært er gjort brug at for- eller bagvægt i En flinker fyr. Vurder også, hvilken betydning det har for novellen.

letforståeligt hverdagsliv

befinder i det samme miljø

korte sætninger

2.     Personkarakteristik af jeg-fortælleren

rolig

besat af at slå græs

moden?

kold

dominerende ( giver ordre til manden)

3.     Personkarakteristik af manden Orla

barnlig

hysterisk

traumatiseret på grund af naboens død

følsom

4.     Hvordan er relationen mellem jeg-fortælleren og hendes mand?

De har ikke et lykkeligt ægteskab

Dårlig kommunikation

bestemte vaner ( slår græs på et bestemt tidspunkt) (koger præcis 8 kartofler)

skemalagt liv

5.     Hvem myrdede Kalle?

Orla

jeg-fortælleren

6.     Opstil en fortolkningshypotese for novellen: hvad handler den egentligt om? Kom herunder ind på paratagme, hypotagme, forvægt og bagvægt.

ægteskabsproblemer

# data[].attributes.headline
Leksikonopslag om "hver ting på sin plads" af Annie Saumon

# data[].attributes.subject
Leksikonopslag om "hver ting på sin plads" af Annie Saumon

# data[].attributes.body
Hvad er det skjulte budskab i "hver sin ting på sin plads" ?

I Annie Saumonts novelle er det skjulte budskab, at fortælleren ligger skjul på sin kærlighed til Jeanne og mordet på X. Hans kærlighed til Jeanne er stor og vil have hende for sig selv. Derfor kan det antages at han muligvis har begået mordet for at få Jeanne for sig selv.

Hvordan kan læseren afsløre den upålidelige fortæller i novellen?
Ved at fortælleren gentager ting, og ved at fortælleren siger det ene men gør det andet. Samtidig fremstiller han sig selv rigtig positiv mens han fremstiller forholdet mellem X og Jeanne som negativ.

# data[].attributes.headline
Leksikonopslag om "man binder os på mund og hånd"

# data[].attributes.subject
Leksikonopslag om "man binder os på mund og hånd"

# data[].attributes.body
Hvilket skjult budskab, er der i "man binder os på mund og hånd"?
- Selvom man begrænser ytringsfriheden hos mennesket under besætningen, kan ens tanker aldrig være begrænsede. Man kan kun bindes fysisk, men ikke psykisk

Hvorfor blev PH nødt til at sløre sit budskab? Pga censur, man havde nogle bestemte risici under den tid

Hvordan kamuflerede han budskabet? Han kamuflerede budskabet ved brug af semantiske felter samt pronominer som "os, vi, dem, man" især hvor han skriver "vi bestemmer selv". De kunne afsløre budskabet fordi de selv kunne relaterer.

hvordan danskerne alligevel kunne afkode budskabet

# data[].attributes.body
Parataktisk sætningsopbygning: meget brug af og, men osv., som gør sætningerne meget lange i en tekst

# data[].attributes.headline
Uddrag af Hassan Preislers Brun mands byrde

# data[].attributes.subject
Uddrag af Hassan Preislers Brun mands byrde

# data[].attributes.attachment_link.title
Uddrag af Hassan Preislers Brun mands byrde

# data[].attributes.body
Den magiske realisme rummer nogle af følgende karakteristika:

1. Historiske virkelighed beskrives med tilsyneladende magiske eller uforklarlige hændelser.

2. Fantastiske begivenheder i en hverdags tone.

3. Fysiske og forklarlige love overskrides, men uden at bryde realismen.

# data[].attributes.body
Goffmans face-teori: Vi kan  befinde os i ‘frontstage’- og ‘backstage’-omgivelser. Hvor frontstage er de omgivelser, vi ikke reelt kan styre og præge, som vi selv har lyst til – i frontstage påtager man sig den rolle, som man mener, forventes af de tilstedeværende individer. Backstage er de omgivelser, vi selv kan styre, og som ikke har indflydelse på vores handlemønster.

"Den fysiske lokalitet bestemmende for, hvilken scene man er på"

Meyrowitz argumenterer udover frontstage og backstage for, at medierne gør det muligt eller nødvendigt at kunne/skulle befinde sig midt imellem front- og backstage, kaldet middle region, som er et sted midt imellem og en blanding af begge scener (Meyrowitz, 1985). I middle region er der tale om omgivelser, vi til dels kan styre eller lade os påvirke af eller omvendt.

"Backstage" er på grund af de sociale medier, ikke eksisterende længere baseret ud fra teorierne.

# data[].attributes.body
1. Virkeligheden
*Troen mod v.
*V-afspejlende
*Gengivelse af v (en fælles  accepteret V)
* Kan finde sted virkelighedsmæssigt
* Noget realistisk

2. Sanserne
*Synssansen + andre -> gengivelse af genkendelig verden

3. Samfundsproblemer
*
*
*
*

# data[].attributes.body
Georg Brandes:
*1842-1927
*-utroværdi ydmyghed
* startede det moderne gennembrud
*kritiker, foroker
- litteratur
*Hovedstrømninger
-forelæsninger (på Uni)
på Elers Kollegium

*kritiserer DK
- tilbagestående

- ingen fri tanke
- ynkelig romankritik
- 40 års forsinkelse i Danmark som minimum

Modernisme:

- Sætte problemer under debat

Walt Withman

Demokrati, sociale forhold
Partier

# data[].attributes.body
5 punkter:

1. Taleren/speaker
Hvem er han/hun?
Hvad er talerens baggrund?
Hvad er motivationen for at holde talen? - at overbevise, appellere, provokere, underholde osv...

2. Emne/topic/subject
handling
fokus i talen
skjulte budskaber

3. Sprog/language
stil/style
ordvalg/vocabulary
sætningskonstruktion/sentences (enkel/komliceret)
retoriske former - anafor - gentagelser placeret forrrest i sætningerne
epifor (genagelter placeret sidst i sætningerne)
ironi, sammenligning,metafore

4. Tilhørere/audience
hvem er de?
hvad er tilhørernes baggrund
hvorfor hører de talen? enige? uenige? ønsker de information? underholdning?

5.Omstændigheder/circumstances
stedet talen afholdes i og omstændighederne. Er det f.eks. en valgtale?

# data[].attributes.body
Brainstorm over temaer:

misbrug

magt

vold

manipulation

voldtægt

racisme

ligestilling

kvindeundertrykkelse

traditioner -> gammeldags

udvikling

lyserøde elefant i rummet

mangel for respekt

tavshed

lavt selvværd og selvtillid

minder -> barndom

familiekonflikter

hemmeligheder

tab

Budskab:

Sandheden kommer altid frem.

Alle familier har problemer el. hemmeligheder som de døjer med, men nogen mere end andre.

# data[].attributes.body
- Husk stort begyndelsesbogstav efter punktum.
- Slå så mange ord op i når.
- Dobbeltkosonanter
- Alle "professioner" som f.eks. lærere eller malere ender allesamen på "re".
- Hvis man er i tvivl om ordet er sammensat eller ikke, så sammensæt det.
-Vær opmærksom på sammensatte ord, fremmede ord og dobbelt konsonanter.
- Indskudte sætninger hvor der typisk er "og"  skal der være komma.
- Altid komma før "men".
- Udsagnsords husk r i nutid.

# data[].attributes.body
(analysecirkel på gyldendal).

Reklamer -> korte budskaber som vil sælge en vare.

Opbygge et "IMAGE" eller brand.

Give målgruppen nogle behov de ikke vidste de havde.

Kommunikation:
- Afsender: producenten
- Modtager: målgruppen
- Mediet: siger noget om målgruppen.

Brugsværdi:
Primær -> direkte behov.
Sekundær -> Ekstra værdier som følger varens image og brand.

Typer af reklamer:
Varerettet -> Fokus på produktet.
Modtagerettet -> Fokus på modtagerens behov (her bliver smukke personer osv, præsenteret. Tit skønheds produkter.)

Komposition:

Tekst

Billeder

Rubrikker

Brødtekst

Slogans

Logo

Det visuelle:

Motiv - Hvad forestiller billedets symboler?

Komposition - Hvad er fremhævet?

Farver - Hvilke farver dominere? Hvad betyder de?

Handling - Hvordan bilederne er med til at fortælle handlingen.

Teksten:

Hvor meget tekst er der?

Hvilken type? Brødtekst? Rubrik? eller er det slogan?

Sproglige virkemidler:

1. - Nye ord

2. - Ordsprog

3. - Typografi

Historien:

Personer - Ydre og indre karakteristik.

Sted og miljø

Rekvisitter

Tekst og genrelån

Reklamekneb:
Ekspertkneb: ekspert siger noget om varen.
Idolkneb: Kendt person optræder i reklamen.
Udbredelse: Hvis varen bruges af mange.
Seksualitets-kneb: Sex sælger.

Visualiseringskneb: Lader billeder tale.
Humorkneb: Reklamen får os til at grine.

AIDA-modellen:

Attention

Interest

Desire

Action

SE REKLAME ANALYSE FRA 8. KLASSE OG SE EKSTRA NOTER I LILLA NOTESBOG.

# data[].attributes.body
Motiv - billedets situation:
* Pressefotografen er vidne til at 2 mennesker er sammen intimt - dog uden følelser, da det er en prostitueret og en fremmede mand som har det seksuelle forhold sammen.
* At det nok ikke er særligt privat, da de jo bliver fotograferet.
* Prostitueret og fremmede mand.
* (se svar 1)
* Manden er anonym, da han vender ryggen til kameraet, men kvinden er derimod ikke særlig anonym.
* Hjemme hos den prostituerede dame, eller hos manden.
* Jeg mener at det viser, at Danmark er et meget frit land når det gælder valg af arbejde. Selvom man i Danmark har rådighed til kontanthjælp osv, så vælger Bonnie at være portstitureret.
Komposition - billedets opbygning:
* Mit blikfang når jeg kigger på billedet, er at jeg med det samme ligger mærke til hendes øjne. Det er som om at hendes øjne signalere at hun ikke er særlig glad for hendes job.
* (Sprunget over)
* Manden er større end kvinden i billedet. Det at han ligger over hende kan også symbolisere at manden har en højere "status" end kvinden.
* Ro, men ikke indre ro.
Perspektiv - vinkel og beskæring:
* Fugleperspektiv.
* Perspektivet fortæller jo meget om hvordan billedet kommer til at se ud. Havde man f.eks. ikke set Bonnies ansigt, så havde man bare tænkt at 2 personer havde noget intimt sammen.
* At man kommer meget tæt på situationen.
Farver og lys:
* Det røde og sorte er meget dominerende i billedet.
* De skaber kontraster da det sorte måske indebære en tom følelse.
Undergenrer:
* At man kommer tættere på situationen - og kan sætte sig ind i billedet bedre.
* Jeg synes det er lidt for grænseoverskridende for mig. Der er nogen mennesker som ikke selv har valgt livet som prostitueret, men at Bonnie er dansker - og har adgang til ting som kontanthjælp, så synes jeg det er lidt plat at have sådan et arbejde. Derfor synes jeg ikke at det skal kåret som årets billede 12/13.
Tema:
* Billedets grundide er nok at de kvinder som ser på billedet bør passe på sig selv, og ikke lade sig falde ind i sådan en karriere - hvis de rent faktisk har flere muligheder - som i et land som Danmark.
* Ulykke, sorg, lavt, æreløs
* Ja, altså jeg synes at ikke at samfundet bør tillade sådanne job. Derfor synes jeg det er en konflikt som bør tages hånd om.

# data[].attributes.headline
Under beltestedet - kortfilm analysespørgesmål på gyldendal

# data[].attributes.subject
Under beltestedet - kortfilm analysespørgesmål på gyldendal

# data[].attributes.body
Søren og Mikkel (ikke Naja):

Søren er en lidt aldrende herre som i filmen er ude og spise med hans ven Mikkel. Søren har at dømme ud fra Mikkels sætning ”Sådan har jeg ikke set dig længe” da han snakker omkring Naja, ikke været i et forhold i meget lang tid. At dømme ud fra hans tøjstil og den mad han spiser, og hvor den spises henne (der refererer jeg især til miljøet omkring ham, og til tjenerens måde at opføre sig på) så vil jeg sige at han hører til i overklassen. Han har tydeligvis økonomisk succes. Og hvis vi vender tilbage til Naja som også lyder som en succesfuld ung forretningskvinde, så bliver hans medlemskab af overklassen bare endnu mere iøjnefaldende. Jeg vil nok placere Søren til at være 40 – 50 år, især pga. hans lettere mangel på hår, og hans mere modne attitude.

Mikkel vil jeg også placere i overklassen da han sidder og snakker med Søren og han bærer også selv et jakkesæt. Hans alder vil jeg anslå til at være omkring de 30 – 40 år, så han er altså nået yngre end Søren. Hans attitude er også lidt mere lige på og ”gå til den” agtig, især over for Naja. Mikkel døjer dog med et potens relateret problem, som mange voksne mænd nu engang døjer med: Impotens. Mikkel vil jeg ligesom Søren gætte på har økonomisk succes, at dømme ud fra hans livlige snakken med Naja omkring det selv at lave mad i et stort luksuriøst køkken. Det er sådan lidt en ”ekstraordinær” ting, især når man praler med det omkring sig. Mikkel ligner kort sagt en rigtig scorekarl i sine bedste år.

Den 3. dims:
Den 3.dims i kortfilmen er skeen, da den er grunden til det 2. vendepunkt fremkommer.

Fremtidsdriftselementer:
Jeg synes fremtidsdriftselementet i kortfilmen er, når Naja tager sine sko af under bordet og begynder at røre ved Mikkel med sine ben. Dette er også et parallelklip.

Første vendepunkt: Møde Naja i resturanten

Anden vendepunkt: Skeen falder, og Søren ser at Mikkel og Naja flirter under bordet.

Den er karakter-dreven

* Under bordet, og det at man ikke kan se ansigtet får en til at undre sig - og gør det mere spændende.

- Temaet er jalousi, kærlighed og had.

# data[].attributes.body
Noter til kortfilmen sommersøndag:

# data[].attributes.headline
Yahya Hassan - Fucking vred -> Ayse Dudu - Vi tabte alle.

# data[].attributes.subject
Yahya Hassan - Fucking vred -> Ayse Dudu - Vi tabte alle.

# data[].attributes.body
Fucking vred

1. Genre: Portræt

2. - Informationer om Yahya Hassan

3. - Objektiv

Vi tabte alle

1. Genre: Reportage

2. - Personlig historie

3. - Subjektiv

Fællestræk:
Barndommen
Svigt
Vold
Anden etnisk baggrund
Vrede på deres forældre

Budskabet: Samfunet har svigtet fordi de ikke "tvang" forældrene til at ændre adfærd.

# data[].attributes.body
1. Hans far forventer meget af ham, og at han holder sig væk fra ballade. Men hans bror er kriminel, og sidder nu inde for gadetyveri. Derfor har de et barskt forhold til hinanden.
2. Faren er rigtig kulturel, og da de kommer fra Irak, har de en arabisk tilgang til tingene. Han forventer derfor noget af sin søn. Han forventer bl.a at han både får en uddannelse, men også en arabisk kone, som forstår deres kultur.
3. Han må ikke få en kæreste, da hans far er bange for at folk bagtaler - og krænker familiens ære.
4. Få en uddannelse, og en arabisk kone. Derudover skal han også holde sig væk fra ballade.
5. Kirstine er ikke vant til det, og synes derfor at det er unormalt. Derfor er deres forhold meget forvirrende, da Ali holder Kirstine som en hemmelighed.
6. Han holder Kirstine som en hemmelighed, og derfor siger han ikke så meget om hende til andre. Men han har følelser for hende alligevel.
7. At være åben og ærlig iht. hans følelser. Desuden også at han skal kunne fortælle sin far alt uden at holde det skjult.
8. Altså den måde læren får sagt det på er en god måde, da det er en stille og rolig tilgang han har til det. Men samtidig sker der et kulturmøde, så Ali havner i et dilemma.

# data[].attributes.body
Fra side 5 - 14

Fortæller: Jeg-p

Tid: Nutid - august - start på skoleåret

Personer: skoleklasse, Pierre Anthon, jeg-fortæller, lærere, børn som fortæller med i handlingen.

Sted: DK -Tæring skole - Provinsby (på landet)

Skolestart            intet betyder noget (VENDEPUNKT) - forlader skolen                                                      PA sidder i blommetræ                                               klassen vil bevise at der er noget, som betyder noget. Vil have ham ned fra blommetræet.

# data[].attributes.body
ERINDRING

# data[].attributes.body
• Tanker man gør sig om sine oplevelser, dagligdag, indtryk eller et bestemt emne fx krig.

• Personlige tanker eller meninger

• Dele tanker med andre

• ”Jeg ” eller ”man” - Jeg = Personlige plan - Man = Reflekterende plan

• Må gerne være udfordrende eller provokerende

• Fang interesse ved at stille spørgsmål ved start

• Spot på genren, genretræk

# data[].attributes.body
Barndommens gade udkom under 2. Verdenskrig, men modsat mange af sine samtidige mandlige kollegaer var det ikke Tove Ditlevsens ærinde at forholde sig til krigen og alle dens rædsler. I stedet markerede hun sig som en socialrealistisk forfatter, som uden at henfalde til idylliske og forherligende billeder, skildrede sin egen arbejderklassebaggrund råt for usødet.

I Barndommens gade beskriver Tove Ditlevsen 1930'ernes københavnske Vesterbro som en levende, pulserende kvindekrop, der strækker sine lemmer ud og indfanger det liv, der leves i og omkring hjertet af datidens arbejderkvarter. Det er her barnet Ester vokser op og udvikler sig til selv at blive en voksen kvinde, og det er i mørket og stanken fra dette kvarters bageste baggårde, at Ester lever sit barndomsliv omgivet af skrigende, snottede børn, brølende alkoholiserede voksne og nattens listende rædsler og fristelser. I Barndommens gade dykker Tove Ditlevsen således ned i arbejdermiljøets dybeste skakter og beskriver, hvordan børn forulempes seksuelt, drømme brister og sorg og vemod knækker selv den bedste.

Mørket, ensomheden og isolationen i dette kvarter tynger den unge pige Ester, men samtidig drager det hende også. Med en sælsom sødme holder det hende fast med et bånd knyttet af minder og omsorg for familien og hele gadens liv af mennesker. Det er i dette miljø, at hun dannes på godt og på ondt, og kun sjældent vover hun sig uden for gaden og uden for kvarterets trygge favntag.