# data[].attributes.headline
הקשר שבין חג הסוכות 

# data[].attributes.body
הקשר שבין חג הסוכות לחג החנוכה -
לפי ספר מכבים, בשנת המלחמה שבה גבר צבאו של יהודה המכבי על היוונים, נבצר מעם ישראל לחוג את חג הסוכות, לרבות העלייה לרגל לירושלים.

עם הניצחון, לקראת סוף חודש כסלו, בא הדבר על תיקונו ואז חגגו את חג הסוכות, שנחוג מידי שנה, שמונה ימים, כשהוא משולב עם חגיגות הניצחון וחנוכת בית המקדש.

כך נקבע חג חדש בלוח העברי, שיסודו בחג הסוכות שנדחה. כלומר, מאז, מידי שנה, חוגגים שוב את חג הניצחון על המכבים כמו שחגגו אז, באותו חודש כסלו.

# data[].attributes.body
במסכת אבות,פרק ה' נזכרת מחלוקת בהלל ושמאי כמחלוקת שנובעת מכוונות טהורות  "לשם שמיים":
"כל מחלוקת שהיא לשם שמים, סופה להתקיים. ושאינה לשם שמים, אין סופה להתקיים. איזו היא מחלוקת שהיא לשם שמים, זו מחלוקת הלל ושמאי. ושאינה לשם שמים, זו מחלוקת קרח וכל עדתו".

# data[].attributes.headline
הערה לידע כללי :)

# data[].attributes.subject
הערה לידע כללי :)

# data[].attributes.body
הביטויים "בית הלל" ו"בית שמאי" משמשים בימינו גם לתיאור גישה מקלה וגישה מחמירה בהתאמה.

# data[].attributes.headline
ולבסוף נקבעה ההלכה על-פי בית הלל.

# data[].attributes.subject
ולבסוף נקבעה ההלכה על-פי בית הלל.

# data[].attributes.headline
הולכים על-פי הימים ה

# data[].attributes.body
הולכים על-פי הימים היוצאים כי צריך תמיד להתחיל בקטן ולסיים בגדול, ושמעלין בקודש ואין מורידין, הכוונה היא שבשביל להגיע אל הקדושה צריך לעבוד. אי אפשר להגיע למעלת הקדושה מיד בהתחלה.

# data[].attributes.headline
"בית הלל" קבעו שמוסי

# data[].attributes.body
"בית הלל" קבעו שמוסיפים נר כל יום כי מעלין בקודש ואין מורידים, ולכן אפשר רק להוסיף למניין הנרות ואי אפשר להפחית

# data[].attributes.headline
הולכים אחרי הימים הב

# data[].attributes.body
הולכים אחרי הימים הבאים, הנכנסים, בגלל שהיום הראשון הוא ההתחלה, הוא הבסיס לכל שאר הימים. כל דבר בעולם תמיד מתחיל ממה שקדם לו, וכלול בתוכו.

# data[].attributes.headline
"בית שמאי" קבעו את ד

# data[].attributes.body
"בית שמאי" קבעו את דעתם על-פי הקרבנות של חג הסוכות, שבכל יום מקריבים פר אחד פחות מקודמו, ולכן גם בחנוכה כל יום מדליקים נר אחד פחות.

# data[].attributes.headline
בית שמאי אומרים: יום ראשון מדליק שמונה, מכאן ואילך פוחת והולך

# data[].attributes.subject
בית שמאי אומרים: יום ראשון מדליק שמונה, מכאן ואילך פוחת והולך

# data[].attributes.headline
ובית הלל אומרים: יום ראשון מדליק אחת, מכאן ואילך מוסיף והולך'. 

# data[].attributes.subject
ובית הלל אומרים: יום ראשון מדליק אחת, מכאן ואילך מוסיף והולך'. 

# data[].attributes.headline
יש חג חדש לחגוג, ומו

# data[].attributes.body
יש חג חדש לחגוג, ומועצת הסנהדרין מתקבצת כדי לפסוק הלכות בנוגע לחג - על פי "בית שמאי" או על פי "בית הלל"

# data[].attributes.headline
הקשר שבין חג הסוכות 

# data[].attributes.body
הקשר שבין חג הסוכות לחג החנוכה -
לפי ספר מכבים, בשנת המלחמה שבה גבר צבאו של יהודה המכבי על היוונים, נבצר מעם ישראל לחוג את חג הסוכות, לרבות העלייה לרגל לירושלים.

עם הניצחון, לקראת סוף חודש כסלו, בא הדבר על תיקונו ואז חגגו את חג הסוכות, שנחוג מידי שנה, שמונה ימים, כשהוא משולב עם חגיגות הניצחון וחנוכת בית המקדש.

כך נקבע חג חדש בלוח העברי, שיסודו בחג הסוכות שנדחה. כלומר, מאז, מידי שנה, חוגגים שוב את חג הניצחון על המכבים כמו שחגגו אז, באותו חודש כסלו.

# data[].attributes.headline
"בית שמאי" הוא הכינו

# data[].attributes.body
"בית שמאי" הוא הכינוי לקבוצת תלמידיו של שמאי הזקן.

# data[].attributes.headline
"בית הלל" הוא כינוי 

# data[].attributes.body
"בית הלל" הוא כינוי לקבוצת תלמידיו של הלל הזקן

# data[].attributes.headline
בית הלל ובית שמאי הם

# data[].attributes.body
בית הלל ובית שמאי הם שני בתי-מדרש שהיו קיימים מהמאה הראשונה לפני הספירה ועד המאה השנייה אחרי הספירה. בבתי המדרש האלה עסקו בהסברת התורה שבעל-פה. הם מפורסמים במחלוקות שהיו ביניהם. לרוב היו בית שמאי המחמירים ובית הלל המקילים, ובדרך כלל נפסקה הלכה לפי בית הלל.