# data[].attributes.headline
Alumni klub UP PEF: predstavitev zanimivih kariernih poti diplomantov Pedagoške fakultete

# data[].attributes.subject
Alumni klub UP PEF: predstavitev zanimivih kariernih poti diplomantov Pedagoške fakultete

# data[].attributes.body
Na predstavitvi se je Matiji Jenku pridružilo pet diplomantov magistrskih študijskih programov na UP PEF, ki so predstavili svoje študijske smeri ter predvsem kompetence, ki so jih na le-teh pridobili in so jim pomagale pri grajenju njihovih poklicih poti po končanem študiju.

- Elen Stanič (Inkluzivna pedagogika),
- Lovrenc Habe (Razredni pouk),
- Nataša Živkovič (Zgodnje učenje),
- Tjaša Ban (Socialna pedagogika) ter
- Kristina Klecin (Izobraževanje odraslih in razvoj kariere).

***
Posnetek:

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
UP PEF - Univerza na Primorskem, Pedagoška fakulteta

# data[].attributes.attachment_link.title
Alumni srečanje UP PEF: predstavitev zanimivih kariernih poti diplomantov

# data[].attributes.body
V intervjuju za Delo Urška Jaroš, diplomantka mag. štud. prog. Inkluzivna pedagogika, poudarja pomen športa in gibanja, saj je to tesno povezano z učno uspešnostjo.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Energična učiteljica, ki je ves čas v gibanju, je na zelo vetroven in sončen dan hitela razlagati, kaj vse počne s svojimi učenci, da bomo pravočasno ujeli njihov čas za odhod na igrišče. Prav gibanje, še posebej gibanje na prostem, vzgojiteljica predšolskih otrok, učiteljica športa in magistrica inkluzivne pedagogike Urška Jaroš najbolj spodbuja. Na Osnovni šoli Destrnik - Trnovska vas izvaja dodatno strokovno pomoč in opaža, da je gibanje za otroke s posebnimi potrebami še posebej pomembno. Kadar se ne giba z učenci, jih vodi pri raziskovalnih nalogah in drugih projektih, v katerih se lahko znajde tudi slaven kuhar, kot je Bine Volčič.

Otroci se v šoli, ki je na vrhu hriba s čudovitim razgledom na gričevnato pokrajino in z vinsko trto tik ob šolskem poslopju, preprosto morajo gibati. Na stopnicah, ki jih premagujejo v zgradbi, je poštevanka, če gredo na igrišče, pa jih čaka spet kar nekaj stopnic. Prednost šol na hribu (ali pa slabost, če ste brez kondicije). Urška Jaroš, ki kar kipi od energije in dobre volje, pravi, da boljše popotnice otroci ne morejo dobiti: "Gibalne sposobnosti so tesno povezane z učno uspešnostjo. Učno uspešnejši učenci so tudi gibalno sposobnejši, kar je pokazalo že veliko raziskav." Pravi, da pokal ali medalja nista pomembna. "Pomembno je, da šport ponotranjijo. Kadar to dosežemo, smo naredili veliko, saj se bodo tudi v prihodnje prostovoljno ukvarjali s športom in tako kasneje vzgajali tudi svoje otroke."

V šoli je vodja programa Slo fit, deluje tudi v razvojni skupini za šport pri zavodu za šolstvo. Dolgo se je sama aktivno ukvarjala s športom, bila je plesalka in kasneje atletinja. Ples je še danes zanjo zelo pomemben, predvajalnik glasbe vzame s sabo, ko gredo z otroki ven. Poleg predvajalnika pri pouku uporablja še druge tehnološke naprave, vse od tablice naprej. Tehnologija ni v nasprotju s športom, pravi. "Digitalno tehnologijo uporabljam tudi zato, da sem v stiku z otroki. Pravijo, da so te generacije izgubljene, sama pa ne mislim tako. Samo drugačne so. Razlikujejo se od naših in jih ne moremo primerjati. Otroci imajo danes drugačen vir zabave in druženja. Njihov način druženja so spletna omrežja in mi smo tisti, ki moramo stopiti v njihove škornje in biti seznanjeni s tem, saj jih le tako lahko opozarjamo na pasti sodobnega sveta, z njimi debatiramo, komentiramo, v njih razvijamo kritične mislece. Dokler pa tega ne poznamo, težko to delamo. Učiti se moramo. In v tem so otroci lahko naši učitelji."

Kako se otrok počuti

V majhni učilnici, v kateri smo se dobili, je le nekaj miz in stolov, vse naokoli je polepljeno z različnimi tabelskimi slikami in drugimi pripomočki.Večino izdela sama. Tako je bil na mizi pripomoček za učenje matematike za slepe in slabovidne otroke, čeprav je uporaben za vse. "Ti pripomočki so zelo primerni za obdobje, ko učenci spoznavajo številke, seštevanje in odštevanje. V prvem razredu, ko se začnejo učiti, je pomembno, da lahko stvari otipajo, da je bolj senzorno. Vsaka številka ima svoj material."

Dodatno strokovno pomoč izvaja za otroke od drugega do devetega razreda. Imajo zelo različne primanjkljaje, vsaka ura z njimi je drugačna. Vedno jo začne z vprašanjem, kako se otrok počuti. "Pri teh učencih se zelo pozna, če imajo morda težave doma, niso razpoloženi ... Takrat je treba uro drugače usmeriti. Upoštevati je treba specifiko posameznega učenca."

Otroci imajo danes drugačen vir zabave in druženja. Njihov način druženja so spletna omrežja in mi smo tisti, ki moramo stopiti v njihove škornje in biti seznanjeni s tem, saj jih le tako lahko opozarjamo na pasti sodobnega sveta, z njimi debatiramo, komentiramo, v njih razvijamo kritične mislece.

Če so ure dodatne strokovne pomoči namenjene posebej učencem s posebnimi potrebami, pa je treba delo z njimi v razredu spet peljati drugače. Vsekakor glasno zagovarja, da morajo biti otroci s posebnimi potrebami del razreda. "Od vsakega otroka se učimo. Tako kot od vsakega učitelja. In tudi kasneje v življenju se na delovnem mestu srečujemo z različnimi ljudmi z različnimi karakterji. V razredu moramo tako znati začeti sprejemati različne in vedeti, kaj se od njih lahko naučimo. Tudi učenci s posebnimi potrebami imajo vsi, prav vsi, svoje talente in močna področja, na katerih lahko izstopajo v razredu."

Pogovor je ključen

Z otroki se veliko pogovarja o tem, da smo različni. Otroci namreč zlahka sprejmejo, da ima nekdo zaradi svojega primanjkljaja denimo podaljšan čas pri pisanju testa, če jim to nekdo na pravi način razloži. "V primeru disleksije smo si pogledali film, da so spoznali, kako njihova sošolka vidi besedilo, kako tem otrokom vse leti in pleše pred očmi. Potem začnejo otroci drugače razmišljati. In rečejo: 'O, jaz pa res dobro vidim, lahko sem zadovoljen in srečen. Ne morem biti jezen nanjo, ker ima podaljšan čas. To njej pomaga, da lahko približno toliko zmore kot jaz brez disleksije.' Vse je stvar pogovora."

Pomembno je, da šport ponotranjijo. Kadar to dosežemo, smo naredili veliko, saj se bodo tudi v prihodnje prostovoljno ukvarjali s športom in tako kasneje vzgajali tudi svoje otroke.

Nekateri učenci s posebnimi potrebami so jo še posebej navdušili v času dela na daljavo. Medtem ko so se pri nekaterih vrzeli v znanju še povečale, so drugi zablesteli. "Bili so angažirani, motivirani, pošiljali vse in še več, delali, se učili. Dobili so veselje in samozavest. Prav obratno, kot bi pričakoval od otrok s posebnimi potrebami. Vendar gre za posameznike, ne za večino. Njim je ustrezal ta način. Delo doma, kjer ni motečih dejavnikov. Posameznike namreč zmoti razredna klima, doma pa so se lahko osredotočili. Potem ko so bili uspešni in sem jih pohvalila, pa jih je to še povzdignilo."

Učiteljevo delo se ne konča v učilnici

Letos prvič otrok ni spremljala v šolo v naravi, kjer jih kot učiteljica smučanja vsako leto seznanja z radostmi na belih strminah. So pa še druge radosti, ki jih učitelj spozna, kadar ni z otroki le v učilnici. "Šola v naravi je nekaj čisto drugega, kot je pouk. Tam otroke spoznaš na drug način. Z njimi plešeš v disku, čez dan pa smučaš. Ves dan si z njimi. Res je nekaj posebnega." Prav tako vodi plavalne tečaje in druge športne aktivnosti, pri katerih sodeluje z bližnjimi podjetji. Ta je pritegnila tudi k mesecu dobrih del. Otrokom je naredila virtualni koledar. Vsak dan so kliknili na en datum in dobili nalogo. Pisali so voščilnice starejšim, pekli, kaj opravili doma ... "Ko so zbrali dovolj dobrih del, smo od Perutnine Ptuj dobili pakete, ki smo jih potem peljali na domove tridesetih socialno ogroženih družin. Res je bilo lepo."

Učencem pa je verjetno najbolj ostal v spominu dan dejavnosti, ko so spoznavali poklice. Na daljavo bi jim morala predstaviti poklic kuharja. In je na pomoč po videokonferenci poklicala znanega chefa Bineta Volčiča. "Poslala sem mu elektronsko pošto. Kasneje me je prav njegova žena prijavila na akcijo Učitelj sem. Očitno sem dober mejl poslala (smeh)." Učenci so bili nad njeno izbiro navdušeni. "Kričali so od veselja. Najprej sem imela z njim intervju, potem pa je odgovoril na vsa njihova vprašanja. Nisem si mogla misliti, koliko več jim je lahko dal, kot če bi jaz razlagala o kuharjih. Zdaj pa vsi nekaj kuhajo doma. In ugotovila sem, da vsi gledajo Masterchefa! Vse so vedeli, kdo tekmuje, kaj so kuhali, vse."

V razredu moramo znati začeti sprejemati različne in vedeti, kaj se od njih lahko naučimo.

Njeni učenci torej spoznavajo zvezde. Tudi tiste, ki plešejo. Na športni dan je povabila prijatelja Jerneja Brenholca, ki je sodeloval v šovu Zvezde plešejo. "Včasih sva skupaj trenirala in jim je predstavil ples. Pa še sliko jim je pokazal, ko sva še skupaj plesala (nasmešek)." Čeprav učenci spoznavajo zvezde, učiteljica najraje dela zvezde iz svojih otrok. Njeni učenci blestijo pri raziskovalnih nalogah, pri katerih ne pozna milosti in je treba delati, aktivna je pri dobrodelnem koncertu, pri katerem sestavlja različne plesne točke. "Na enega od koncertov so se odzvali tudi Čuki, ki so bili tako navdušeni nad našo predstavo, da so nas povabili v svojo oddajo."

Za vsem tem bliščem sta delo in ljubezen. Do gibanja, poučevanja, predvsem pa do otrok. Ali kot pravi Urška Jaroš: "Če hočeš odpreti mlado glavo, moraš potrkati na srce."

Učitelj sem! Učiteljica sem! je projekt, v katerem predstavljamo učiteljice in učitelje, ki svoj poklic čutijo kot poslanstvo. Želimo si, da bi dobili še več spoštovanja, podpore in ugleda, kar si tudi zaslužijo. Zaupamo jim namreč največ, kar imamo, svoje otroke, in s tem prihodnost naših družin in družbe. Najboljše učitelje nam lahko pomagate najti tudi vi.

Poznate učitelja, za katerega je njegov poklic življenjsko poslanstvo? Poznate učiteljico, ki naredi nekaj več in zna to izvabiti tudi iz učencev? Ste učitelj, ki ima rad svoje delo in išče inovativne načine poučevanja? Ste učiteljica, ki se zaveda, da je najpomembneje spodbujati otroke, da postanejo boljši ljudje? Prijavnico najdete na spletni straniuciteljsem.si, v njej pa na kratko odgovorite na zastavljena vprašanja. Pošljete jo lahko tudi na uciteljsem@amcham.si ali po pošti na AmCham Slovenija, Dunajska 156, 1000 Ljubljana (s pripisom Za kampanjo Učitelj sem!/Učiteljica sem!).

# data[].attributes.attachment_link.title
Vsak učenec ima talent, od vsakega se učimo

# data[].attributes.attachment_link.description
Energična učiteljica, ki je ves čas v gibanju, je na zelo vetroven in sončen dan hitela razlagati, kaj vse počne s svojimi učenci, da bomo pravočasno ujeli njihov čas za odhod na igrišče. Prav gibanje, še posebej gibanje na prostem, vzgojiteljica predšolskih otrok, učiteljica športa in magistrica inkluzivne pedagogike Urška Jaroš najbolj spodbuja.

# data[].attributes.body
Dr. 𝗠𝗮𝗷𝗮 𝗠𝗲𝘇𝗴𝗲𝗰, ki na UP PEF poučuje na področju andragogike in pedagogike ter raziskuje tudi večjezično vzgojo in se posveča delu z čezmejnimi študenti, je v Primorskih novicah (5. maj 2021) izpostavila "fenomen čezmejnih študentov", ki se vsako leto povečuje.

𝑂𝑝𝑎𝑧𝑛𝑜 𝑗𝑒 𝑛𝑎𝑚𝑟𝑒𝑐̌ 𝑛𝑎𝑟𝑎𝑠̌𝑐̌𝑎𝑛𝑗𝑒 𝑖𝑛𝑡𝑒𝑟𝑒𝑠𝑎 𝑧𝑎𝑚𝑒𝑗𝑠𝑘𝑖ℎ 𝑠̌𝑡𝑢𝑑𝑒𝑛𝑡𝑜𝑣 𝑧𝑎 𝑠̌𝑡𝑢𝑑𝑖𝑗 𝑣 𝑆𝑙𝑜𝑣𝑒𝑛𝑖𝑗𝑖, 𝑝𝑟𝑒𝑑𝑣𝑠𝑒𝑚 𝑧𝑎 𝑛𝑒𝑘𝑎𝑡𝑒𝑟𝑒 𝑝𝑜𝑘𝑙𝑖𝑐𝑛𝑒 𝑝𝑟𝑜𝑓𝑖𝑙𝑒. /.../ 𝑃𝑟𝑒𝑢𝑐̌𝑖𝑙𝑖 𝑠𝑚𝑜, 𝑧𝑎𝑘𝑎𝑗 𝑠𝑒 𝑜𝑑𝑙𝑜𝑐̌𝑎𝑗𝑜 𝑧𝑎 𝑠̌𝑡𝑢𝑑𝑖𝑗 𝑐̌𝑒𝑧 𝑚𝑒𝑗𝑜, 𝑡𝑜 𝑝𝑟𝑒𝑑𝑣𝑠𝑒𝑚 𝑧𝑎 𝑢𝑐̌𝑖𝑡𝑒𝑙𝑗𝑠𝑘𝑖 𝑖𝑛 𝑣𝑧𝑔𝑜𝑗𝑖𝑡𝑒𝑙𝑗𝑠𝑘𝑖 𝑝𝑜𝑘𝑙𝑖𝑐, 𝑝𝑎 𝑡𝑢𝑑𝑖 𝑛𝑎 𝑘𝑎𝑘𝑠̌𝑛𝑒 𝑡𝑒𝑧̌𝑎𝑣𝑒 𝑝𝑟𝑖 𝑡𝑒𝑚 𝑛𝑎𝑙𝑒𝑡𝑖𝑗𝑜. 𝑂𝑏 𝑘𝑜𝑛𝑐𝑢 𝑠̌𝑡𝑢𝑑𝑖𝑗𝑎 𝑛𝑎𝑚𝑟𝑒𝑐̌ 𝑣𝑒𝑐̌𝑖𝑛𝑎 𝑡𝑒ℎ 𝑠̌𝑡𝑢𝑑𝑒𝑛𝑡𝑜𝑣 𝑟𝑎𝑐̌𝑢𝑛𝑎, 𝑑𝑎 𝑠𝑒 𝑏𝑜 𝑧𝑎𝑝𝑜𝑠𝑙𝑖𝑙𝑎 𝑣 𝑠̌𝑜𝑙𝑎ℎ 𝑠 𝑠𝑙𝑜𝑣𝑒𝑛𝑠𝑘𝑖𝑚 𝑢𝑐̌𝑛𝑖𝑚 𝑗𝑒𝑧𝑖𝑘𝑜𝑚 𝑣 𝐼𝑡𝑎𝑙𝑖𝑗𝑖. 𝑍𝑎𝑡𝑜 𝑠𝑚𝑜 𝑝𝑟𝑖𝑝𝑟𝑎𝑣𝑖𝑙𝑖 𝑣𝑟𝑠𝑡𝑜 𝑝𝑟𝑖𝑝𝑜𝑚𝑜𝑐̌𝑘𝑜𝑣 𝑧𝑎 𝑐̌𝑒𝑧𝑚𝑒𝑗𝑛𝑒 𝑠̌𝑡𝑢𝑑𝑒𝑛𝑡𝑒, 𝑘𝑜𝑡 𝑗𝑒 𝑛𝑝𝑟. 𝑝𝑟𝑖𝑟𝑜𝑐̌𝑛𝑖𝑘 𝑧𝑎 𝑝𝑟𝑖𝑧𝑛𝑎𝑣𝑎𝑛𝑗𝑒 𝑠̌𝑡𝑢𝑑𝑖𝑗𝑠𝑘𝑖ℎ 𝑛𝑎𝑧𝑖𝑣𝑜𝑣 𝑖𝑛 𝑝𝑜𝑘𝑙𝑖𝑐𝑛𝑖ℎ 𝑘𝑣𝑎𝑙𝑖𝑓𝑖𝑘𝑎𝑐𝑖𝑗.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Dr. Maja Mezgec je docentka na Pedagoški fakulteti Univerze na Primorskem in raziskovalka Slovenskega raziskovalnega inštituta (SLORI). Področja njenega znanstvenega raziskovanja so pedagogika, andragogika in večjezična vzgoja, pri tem pa posebno pozornost namenja manjšinskim in večjezičnim stvarnostim.

Dr. Maja Mezgec Foto: FotoDamj@n

> V čezmejnem prostoru živite in delujete, je pa ta tudi predmet vašega raziskovanja.

"V zadnjih letih sem se posvetila preučevanju čezmejnega prostora predvsem v vidiku vzgoje in izobraževanja. Zanimal me je fenomen čezmejnih študentov, ki sem ga pod drobnogled vzela v sklopu projekta Eduka2. Opazno je namreč naraščanje interesa zamejskih študentov za študij v Sloveniji, predvsem za nekatere poklicne profile. Zanimal nas je t. i. fenomen 'bottom up', ko posameznik izbere svojo pot ne glede na institucionalne okvire, s katerimi pa se mora prej ali slej soočiti.

Preučili smo, zakaj se odločajo za študij čez mejo, to predvsem za učiteljski in vzgojiteljski poklic, pa tudi na kakšne težave pri tem naletijo. Ob koncu študija namreč večina teh študentov računa, da se bo zaposlila v šolah s slovenskim učnim jezikom v Italiji. Zato smo pripravili vrsto pripomočkov za čezmejne študente, kot je npr. priročnik za priznavanje študijskih nazivov in poklicnih kvalifikacij."

Če so se govorci večinskega jezika naučili, recimo, besede 'čevapčiči', zakaj se potem ne bi naučili tudi - kavarna, pekarna in še česa?

Med Italijo in Slovenijo ni bilateralnih sporazumov

> Je priznavanje študijskih nazivov in poklicnih kvalifikacij nekakšen zid, v katerega prej ali slej trčijo zamejski študenti?

"S priznavanjem nazivov, recimo za nadaljevanje študija, še nekako gre, bolj problematično je priznavanje poklicnih kvalifikacij. Ko se študenti izobrazijo za regulirane poklice, ki sledijo nacionalnim zakonodajam, nastane težava, ker med Italijo in Slovenijo za to ni bilateralnih sporazumov. Zato se uporablja evropska zakonodaja, po kateri moraš v teh primerih najprej pridobiti poklicno kvalifikacijo v državi, kjer si doštudiral, denimo opraviti strokovni izpit, ki ti ga morajo zatem priznati v drugi državi. In tu se zakomplicira.

Po evropski zakonodaji lahko v primerih, ko se v študijskih programih pokažejo kake izrazite razlike, druga država pri priznavanju kvalifikacije zahteva neka dopolnila oz. dokazila o kompetencah na tistih področjih, ki niso bila pokrita z licenco v Sloveniji. Navadno so to npr. poznavanje italijanske zakonodaje, didaktika italijanščine in podobne zadeve."

Zdaj, ko imamo omejitve za prehajanje meje, smo toliko bolj opazili, kako naš življenjski prostor, če ga lahko tako imenujemo, sega tudi čez mejo.

> Sicer pa prehajanje meje za izobraževanje ni nekaj, kar bi bilo omejeno na sfero univerzitetnega študija.

"Seveda ne. Po omenjeni raziskavi nas je začelo zanimati, kaj se dogaja na nižjih stopnjah. Zato smo pri Slovenskem raziskovalnem inštitutu opravili pilotno raziskavo o obiskovanju vrtcev in osnovnih šol v Sloveniji, kjer je opaziti zanimive dinamike.

Zgodnje obdobje predšolske vzgoje, do 3. leta starosti, je v Italiji bolj slabo krito, v Sloveniji pa je ta del že pod okriljem vrtca, sistem je bolj razvit. In tudi razširjenost te storitve je bolj kapilarna. Nekateri starši se zato odločijo, da otroka vpišejo v jasli v Slovenijo. Prvič ker jim je to bližje, ker je v Italiji manj jasličnih storitev, velikokrat so zasebne in tudi finančna plat je faktor."

> Kolikšno vlogo pa pri tej izbiri odigra jezikovni vidik?

"Nekateri starši so izpostavili tudi to, da so želeli otroku v zgodnjem otroštvu ponuditi jezikovno okolje, kjer je slovenščina izrazito prisotna. Navajali pa so tudi kakovostni vidik in širino ponudbe v smislu, da imajo varstvo zagotovljeno tudi poleti, da se vrtec nikoli ne zapre, da imajo bolj fleksibilne urnike za prihod in odhod, strokovno podkovano osebje ..."

> Kako pa se starši potem odločajo za naprej, torej za osnovno šolo?

"Tu večina načrtuje, da bi otroka vpisali v slovenske šole v Italiji, to pa zaradi učenja italijanščine."

Zdaj občutimo, kaj nam pomeni čezmejnost

> Obmejni ljudje so se torej, kot ugotavljate, v marsikaterem vidiku privadili na to, da meja ni ovira, zdaj pa zaradi izrednih razmer ni več tako. Kako gledate na to?

"Zdaj, ko imamo omejitve za prehajanje meje, smo toliko bolj opazili, kako naš življenjski prostor, če ga lahko tako imenujemo, sega tudi čez mejo. Če malo karikiram: recimo, da ima vsakdo življenjski krog kakih stotih kilometrov. V tem prostoru se gibljemo zaradi študija, službe, družinskih, prijateljskih in medosebnih odnosov, zaradi storitev, rekreacije, prostega časa ... Če v ta naš življenjski krog zareže meja, kot se dogaja sedaj, toliko bolj občutimo, koliko nam ta čezmejnost pomeni. Zdi se mi, da je to tudi prednost dvojezičnih govorcev oz. tistih, ki poznajo obe kulturi: če je to izpolnjeno, lahko 'živiš' čezmejno, če pa tega ne poznaš, se tvoj življenjski prostor nekako krči.

S tega vidika so večinski šolski sistemi okosteneli, saj praviloma ne obravnavajo denimo kulture, jezika, zgodovine sosednje države, zaradi česar se poznavanje širše stvarnosti ustavi na meji. To pride še bolj do izraza v krajih, kakršna je npr. Kanalska dolina. Če je tvoj domet italijanski svet, je ena stvar. Če pa ta življenjski krog razširiš res na sto kilometrov, bo ta segal tudi v Slovenijo in Avstrijo."

> Kako sta se po vaši oceni državi, Italija in Slovenija, v zadnjem letu odrezali pri upoštevanju opisane obmejne specifike?

"Kot da sploh ne poznata, kaj pomeni živeti na meji in v obmejnem prostoru. Obmejni prostori so se izkazali za žrtve nekih nacionalnih sistemov. In čim začenjaš spet vzpostavljati meje, kvariš ta prostor."

> Predmet vašega raziskovanja je tudi jezikovna krajina. Ker delate tudi na Univerzi na Primorskem, imate vsakodnevno vpogled v prostor, kjer sta prisotni dve različni manjšinski skupnosti. Kako se stanje razlikuje na obeh straneh meje?

"Ti dve realnosti sta v določenih točkah zelo podobni, v drugih pa zelo različni. Različni predvsem v tem, da ima na formalni ravni italijanska manjšina v Sloveniji določene stvari boljše urejene z vidika zakonske podlage. V Italiji smo zakonsko zaščito pridobili pozneje. To se kot posledica pozna tudi pri vidni dvojezičnosti, ki je nedvomno veliko bolj uveljavljena v Sloveniji kot pri nas. Z druge strani pa sta si skupnosti različni v tem, da je bil v območjih izven meja Italije, kjer so prisotne italijanske skupnosti, italijanski jezik nekoč bolj zanimiv tudi za Neitalijane. Takrat je bilo zanimanje za učenje in razumevanje italijanščine večje, sedaj pa ta vidik ni več v ospredju, ker se je spremenil status italijanščine na mednarodnem scenariju, predvsem zaradi angleščine. Pri nas pa smo z evropskimi integracijskimi procesi, z vstopom Slovenije v Evropsko unijo in potem še v schengensko območje opazili nekako obraten trend v smislu povečanega zanimanja za učenje slovenščine."

> Kakšno pa je stanje vidne dvojezičnosti v naselitvenem prostoru Slovencev v Italiji?

"Raziskava o tem je pokazala, da največji delež vidne dvojezičnosti uresničujejo javne institucije, ki so k temu zakonsko obvezane. Delež, ki so ga prispevali 'zasebniki', pa je bil bistveno manjši. Če nismo mi prvi, ki se odločimo za dvojezičen napis v primerih, ko za to nimamo zakonskih omejitev, je potem malo kontradiktorno, ko zahtevamo od javnih institucij in uprav, da nam jih nameščajo. V tem bi lahko bili kot skupnost bolj dosledni. Za zasebnike je odločitev, če bodo nek napis izobesili v enem samem ali več jezikih, stvar subjektivne presoje. Morali pa bi se bolj zavedati, da imajo zasebniki velik vpliv na izgled jezikovne krajine, predvsem v vaseh."

> Zakaj mislite, da v slovenski narodni skupnosti v Italiji še ni prišlo to uzaveščenja vidika, da je večjezična izložba ali etiketa nekega izdelka lahko tudi marketinško gledano adut?

"Mogoče sami še nismo dovolj prepričani, da je to prednost. Najbrž nam manjka nekaj samozavesti. Če so se govorci večinskega jezika naučili, recimo, besede 'čevapčiči', zakaj se potem ne bi naučili tudi - kavarna, pekarna in še česa?"

# data[].attributes.attachment_link.title
Obmejni prostori kot žrtve nacionalnih sistemov

# data[].attributes.attachment_link.description
Dr. Maja Mezgec je docentka na Pedagoški fakulteti Univerze na Primorskem in raziskovalka Slovenskega raziskovalnega inštituta (SLORI). Področja njenega znanstvenega raziskovanja so pedagogika, andragogika in večjezična vzgoja, pri tem pa posebno pozornost namenja manjšinskim in večjezičnim stvarnostim. > V čezmejnem prostoru živite in delujete, je pa ta tudi predmet vašega raziskovanja.

# data[].attributes.body
"Zavedati se moramo, da delo od doma ni preprosto, saj zahteva veliko samodiscipline in volje," pravi dr. Sara Brezigar z mag. štud. prog. Izobraževanje odraslih in razvoj kariere.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Delo od doma so sanje marsikoga. Nekateri ste morda razmišljali, da bi ob naslednji menjavi službe našli takšno, ki bi vam omogočila, da boste delali od doma. Nihče izmed nas pa si še pred nekaj meseci ni predstavljal, da bo zaradi pojava koronavirusa dejansko "prisiljen" delati od doma.

Ker gre pri marsikom za veliko spremembo, smo se za nasvete obrnili na Dr. Saro Brezigar, ustanoviteljico Akademije Panta Rei, strokovnjakinjo s področja strateškega upravljanja s človeškimi viri ter predavateljico na pedagoški fakulteti Univerze na Primorskem in raziskovalko na Inštitutu za narodnostna vprašanja.

Dr. Sara Brezigar nam je v nadaljevanju predstavila nekaj ključnih nasvetov, ki nam bodo pomagali, da bo naše novo delovno mesto zaživelo in da bomo pri svojem delu kar se da učinkoviti.

"Če ste že kdaj v preteklosti delali od doma, ste se verjetno srečali s težavo, podobno tistim iz šolskih klopi, ko smo se zadnje trenutke učili za izpit in kako težko se je bilo pripraviti. Po drugi strani pa sta bila naš dom in naša soba zaradi urejenosti neprepoznavna - tla so bila posesana, prah pobrisan, kosilo kuhano, posoda pomita in pospravljena, ampak..... ura je bila že 15.00 in še vedno se nismo začeli učiti, " razlaga dr. Sara Brezigar in dodaja:

"Zavedati se moramo, da delo od doma ni preprosto, saj zahteva veliko samodiscipline in volje. V nasprotnem primeru le postopamo po stanovanju in namenimo čas drugim opravilom. "

Torej, če želite uspešno delati od doma, se držite teh 9 zlatih pravil.

1. nasvet: Uredite si delovni kotiček
Zelo pomembno je delovno okolje v katerem delate.
Če delate v dnevni sobi, izklopite televizijo, saj boste več časa namenili njej, kot pa delu.
Na mizi imejte samo stvari, ki jih potrebujete za delo, da boste imeli čim manj motenj. Seveda to ne pomeni, da imate vaš delovni kotiček v kopalnici, ampak da imate vso potrebno dokumentacijo pri roki. Vsakič, ko greste po kavo, do knjižne police, drugo sobo itd., boste vmes našli zadeve, ki vam bodo preusmerile misli.
Če pa imate vse pri roki, boste resnično minimizirali motnje.
Če se vam bo delo na domu tako obneslo, da boste tudi v prihodnosti uporabljali to obliko dela, bi lahko razmislili tudi o možnosti, da bi uporabljali dvižno pisarniško mizo. Ali ste vedeli, da so Ernest Hemingway, Charles Dickens in Leonardo Da Vinci stali za svojo mizo, ko so delali? Že leta 1883 so namreč v reviji Popular Science objavili članek o tem, da čezmerno sedenje povzroča zdravstvene težave in da ga odsvetujejo.

2. nasvet: Naredit časovni načrt delovnega dne
Ne podcenjujte delovnega časa. Če vam delodajalec ali stranka ne določita urnika, potem si ga določite sami. Navsezadnje sami najbolje veste, kdaj ste najbolj produktivni in kdaj vam bo v danih razmerah, ob morebitnem varstvu otrok, lažje delati. Ali ste bolj produktivni ponoči? Ali ste nočna sova ali ste bolj podobni jutranjemu škrjancu? Nihče vam ne bo postavljal omejitev, da morate biti ob 8.00 za svojo mizo in da imate samo pol ure odmora za malico. Vaša največja prednost je čas, izkoristite ga modro.
Urnik si uredite tako, da vam bo najbolj ustrezal. Na elektronsko pošto lahko odgovarjate tudi popoldne, delate lahko od 19.00 do 00.00, če ste takrat bolj produktivni. V primeru, da ste škrjanec, pa dan začnite ob 5.00 in večino dela opravite že do kosila. Drugi ljudje radi delajo razdeljeno, recimo 2 uri zjutraj in se nato sproščajo, telovadijo, po tem pa spet nadaljujejo. Pomembno je, da si naredite natančen časovni okvir glede na zahteve in potrebe, ki jih imate.

3. nasvet: Tudi v domači pisarni bodite urejeni
V nadaljevanju Dr. Sara Brezigar poudarja, da je pižama je čudovito in zelo udobno oblačilo, a kljub temu je vseeno malce neobičajno, če smo popoldne še vedno v oblačilih, v katerih smo spali in opravljamo poslovni klic. Težko je opisati, ampak naša oblačila vplivajo na naše počutje in komunikacijo z drugimi deležniki. Naše počutje je drugačno in delujemo bolj samozavestno, če smo primerno oblečeni. Čeprav je to malenkost, vseeno vpliva na produktivnost. Tudi pri delu na domu namreč velja rek, da obleka naredi človeka.

4. nasvet: Pozabite na prigrizke
Delo od doma lahko doprinese tudi slabe navade - zmožnost, da greste lahko vsakič do hladilnika, ko si nekaj zaželite, ni najbolj dobra. Ne vpliva slabo le na vaše delo, temveč tudi na vaše zdravje. Sploh če ste v danih razmerah pod pritiskom ali živčni in je hrana vaša potešitev.
Obstaja zelo preprost način, kako se temu izogniti: piškote in čokolade zamenjajte za zdravo prehrano, kavo zamenjajte za čaj in vnaprej si pripravite lahek zajtrk ter kosilo. Če se boste držali samo tega preprostega pravila, boste veliko naredili zase.

5. nasvet: Steklenička vode naj bo tudi na mizi domače pisarne
Med delom pijte veliko vode, da se izognete dehidraciji in zmanjšani produktivnosti. Redno pitje vode zmanjša tudi občutek lakote, prav tako pa se ne boste hitro utrudili in boste lahko naredili več dela.

6. nasvet: Izklopite motilce delovnega procesa
Verjetno si ne predstavljate, da bi preživeli dan brez telefona, elektronske pošte in socialnih omrežij. Če se vam zdi to nemogoče, ponovno premislite.
Predstavljajte si vaš delovni dan, ki vsebuje pomembno nalogo. Po 10 minutah dela vam prijatelj piše na družbeno omrežje, pošlje šaljivo sliko, čez 5 minut zvoni telefon, ko vas kliče stranka, čez 15 minut prejmete e-sporočimo in ta postopek se redno ponavlja čez cel dan. Vsaka motnja, tudi če traja le eno minuto, vam preusmeri pozornost. Koliko časa spet potrebujete, da zberete misli in se ponovno skoncentrirate na nalogo?
Izklopite vse, česar v tistem trenutku ne potrebujete za delo. Telefon preklopite na tiho, izklopite obvestila družbenih omrežij. Ne boste delovali arogantno, če nekaj časa ne boste dosegljivi. Pripravite si časovnico pomembnih nalog in tisti čas bodite nedosegljivi. Morda to ne bo ves dan. Morda bo to na začetku pol dneva ali le par ur. Vendar če poskusite, boste hitro ugotovili, kako izjemno se bo povečala vaša učinkovitost v tem času.

7. nasvet: Izdelajte si delovni seznam
Že popoldne ali zvečer pripravite svoj dnevni seznam (to-do listo) za naslednji dan. Pomembno je, da si svoje obveznosti določite po prioritetah: kaj je najbolj pomembno in kaj ima manjšo prednost v tistem trenutku.
Ta seznam naj vam služi kot zemljevid, ki vam pokaže razporeditev nalog od jutra do večera na najučinkovitejši način. Ne opravljajte drugih nalog, če jih niste uvrstili na seznam in uredili po pomembnosti skladno z drugimi točkami seznama.
Najboljša vaja za načrtovanje celotnega prihodnjega dne je, da to storite pred zaključkom delovnega dne. Če svoj naslednji dan načrtujete zvečer, bo vaša podzavest premlevala vaše načrte in cilje, medtem ko boste spali. Pogoste se vam bo zgodilo, da se boste zjutraj zbudili polni novih zamisli ter načrtov za tisti dan.

8. nasvet: Jutranja telovadba namesto poti na delo
Ali se vam včasih zgodi, da zjutraj potrebujete nekaj časa, da se spravite v "jutranji ritem"? če ste odgovorili pritrdilno potem je to lahko ob delu na domu še večji problem kot sicer. Marsikdo se namreč do konca prebudi šele na svežem zraku, ko je na poti na delovno mesto. In v primeru dela na domu, tega zraka ni, kar pa ne pomeni, da zanj ne morete poskrbeti.
Zamenjajte večerno telovadbo za jutranjo, lahko se razmigate, se sprehodite po vrtu, če ga imate, doma naredite 10 počepov ali telovadite na balkonu. Že samo to, da boste šli zjutraj na sveži zrak, vam bo pomagalo, da se boste čez dan počutili bolje in da boste imeli več energije. Vaše misli bodo bolj jasne in pripravljene za delo.

9. nasvet: Premislek, je delo v užitek
Za konec Dr. Sara Brezigar poudarja, da je pri vsem skupaj najpomembnejše, da uživate v svojem delu in da ste tudi v tej trenutno težki situaciji obdani s pozitivnimi ljudmi.
Če radi delate in uživate v tem, kar počnete, je to najboljši občutek. Če pa se pri delu ne počutite dobro, čeprav se držite vseh navodil, potem razmislite, kakšno spremembo bi morali narediti. Včasih je treba zamenjati delovno prostor, včasih čas dela, včasih rutino. Malenkosti lahko veliko doprinesejo k temu, da se boste pri delu dobro počutili. Najdite torej prostor in način, da boste zacveteli.

Morda boste po tem času prisilnega dela na domu ugotovili, da vam takšen način dela ustreza. In pri naslednji spremembi zaposlitve ne bo prevladalo višje plačilo in več dopusta, ampak fleksibilen delovni prostor. Navsezadnje danes tehnologija omogoča, da imate lahko pisarno kjerkoli in kadarkoli. Morda pa razmislite o plaži na Maldivih?

# data[].attributes.attachment_link.description
Delo od doma so sanje marsikoga. Nekateri ste morda razmišljali, da bi ob naslednji menjavi službe našli takšno, ki bi vam omogočila, da boste delali od doma. Nihče izmed nas pa si še pred nekaj meseci ni predstavljal, da bo zaradi pojava koronavirusa dejansko "prisiljen" delati od doma.

# data[].attributes.headline
Pomen nacionalne poklicne kvalifikacije ter priznavanje neformalnega izobraževanja in usposabljanja v javnem zavodu RTV Slovenija

# data[].attributes.subject
Pomen nacionalne poklicne kvalifikacije ter priznavanje neformalnega izobraževanja in usposabljanja v javnem zavodu RTV Slovenija

# data[].attributes.body
Avtorji:
- Kristina Klecin (dipl. mag. štud. prog. Izobraževanje odraslih in razvoj kariere)
- dr. Jurka Lepičnik Vodopivec,
- dr. Nina Krmac.

Stran: 681

# data[].attributes.headline
Predstavitev magistrskega študijskega programa Izobraževanje odraslih in razvoj kariere

# data[].attributes.subject
Predstavitev magistrskega študijskega programa Izobraževanje odraslih in razvoj kariere

# data[].attributes.body
Magistrski študijski program Izobraževanje odraslih in razvoj odraslih kmalu praznuje 10. obletnico.

Program združuje dve področji - izobraževanje odraslih in razvoj kariere, diplomanti pa ne pridobijo posebnega naziva, ampak javno veljavnega - magister/ica prefesor/ica andragogike.

Program je:
- interdisciplinaren, dvoletni,
- s področja razvijanja človeških virov, managementa, projektnega dela, andragogike,
- ima prilagojen (popoldanski) urnik,
- vpišejo se lahko diplomanti z različnih študijskih smeri,
- vabljeni kadrovniki, ki želijo izpopolniti svoja znanja,
- je brezplačen tudi za zaposlene, ki nimajo še dosežene VII. stopnje izobrazbe.

***
Posnetek: www.youtube.com/watch?v=RiX-PXRts48&t=3s

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Objavljen je razpis za vpis na podiplomske študijske programe Univerze na Primorskem, Pedagoške fakultete za študijsko leto 2020/2021. Med razpisanimi programi je tudi magistrski študijski program Izobraževanje odraslih in razvoj kariere, ki temelji na vseživljenjskem učenju, delu z odraslimi in andragogiki, razvijanju kariere in človeških virov, interdisciplinarnosti, managementu in projektnemu delu.

Kljub temu, da študijski program povezuje dve področji, to sta izobraževanje odraslih in razvoj kariere, diplomanti ne pridobijo posebnega naziva, ampak javno veljavnega - magister/ica prefesor/ica andragogike, saj so s takšnim prepoznanim nazivom lažje in hitro zaposljivi.

Študijski program je pred več kot sedmimi leti snoval izr. prof. dr. Dejan Hozjan, ki je na podlagi potreb na trgu razmišljal o strokovnjaku, ki ima širša znanja, uporabna na različnih področjih:

" V slovenskem prostoru imamo malo ljudi, ki se ukvarja z načrtnim razvijanjem izobraževanja odraslih, čeprav je to ena od pomembnih strategij razvoja tako Slovenije kot Evropske Unije. Sicer na tem področju delujejo nekatere slovenske organizacije, kot je Andragoški center Slovenije, ampak primanjkujejo profili strokovnjakov, ki bi strateško razvijali izobraževanje odraslih. Podobno je na ministrstvu."
___________________________________________________________________________

Profil diplomanta
Diplomanti tega študijskega programa se lahko zaposlijo tudi kot vodje kadrovsko-izobraževalne enote v organizaciji, lahko ustanovijo svoj zasebni izobraževalni oz. svetovalni zavod, kar se je pokazala kot dobra odskočna deska za veliko študentov. Imeli so poslovno idejo, ampak niso vedeli, kako jo izpeljati. V okviru študija so pridobili tudi znanja projektnega managerja, saj je na tem področju značilno projektno delo. Praktično ni zavoda, ki ne bi izvajal projektov iz Evropskega socialnega sklada. Študentje se naučijo praktičnih stvari, kje iskati razpise in kako se prijaviti, načrtovati in evalvirati projekte, kako organizirati vzgojno-izobraževalni proces, svetovati in mentorirati ...

Vseživljenjsko učenje je del vsakega delovnega mesta, vsak zaposlen je vpet v nenehno pridobivanje znanja, zato je pomembno, da je diplomant usposobljen za motiviranje, svetovanje odraslim pri njihovi izobraževalni in karierni poti.

Diplomanti so usposobljeni za izvedbo predavanj s področja pedagogike in andragogike na srednješolski ravni, zato pridobijo naziv magister profesor.

Cilji študijskega programa
Visokošolski učitelji in sodelavci na študijskem programu želijo študentom predstaviti, kaj se dogaja na področju izobraževanja in razvoja kadrov v Sloveniji in v katero smer se razvija. Študentje bodo spoznali učne metode učenja in poučevanja, delo z različnimi ciljnimi skupinami, od brezposelnih do priseljencev:

" Gre za temo, ki se v našem prostoru počasi, a vendar uspešno razvija. V preteklosti so se strokovnjaki osredotočili predvsem na izobraževanje ranljivih skupin otrok in mladostnikov. Danes je ta skupina odrasla, zato je potrebno zapolniti tudi to vrzel."

Predmetnik
V prvem letniku se obravnava pedagogiko - kaj je, kakšni so trendi, primerja se andragogiko v drugih državah, razpravlja se tudi o psihologiji odraslih ter psihologiji v organizaciji, metodah in oblikah poučevanja ter poklicnem izobraževanju in svetovanju, obravnava se različne ciljne skupine.

"Pomembno je, da študentje že na začetku študija ozavestijo, kako pomembno je vseživljenjsko učenje in skrb za razvoj kariere," poudarja koordinator študijskega programa izr. prof. dr. Dejan Hozjan.

V drugem letniku se raziskuje v vseživljenjskem izobraževanju ter osvaja veščine projektnega managementa in oblike učenja odraslih. Poleg petih izbirnih predmetov poteka tudi devet tednov dolga andragoška praksa, ki se zaključi s pisanjem magistrskega dela.

Zaposljivosti
Na podlagi veljavne zakonodaje se diplomanti lahko zaposlijo na štirinajstih delovnih mestih, to so

andragog,

pedagoški svetovalec,

organizator izobraževanja odraslih,

svetovalni delavec v vzgojno-izobraževalnih zavodih (VIZ),

učitelj za zunajšolsko izobraževanje,

manager družbe za izobraževanje,

strokovnjak za kadre,

analitik poklicnega dela,

organizator izobraževanja zaposlenih in praktičnega pouka,

svetovalec za kadrovanje, poslovno uspešnost, poklicno izobraževanje in za zaposlovanje,

vodja kadrovske službe.

Iz rezultatov anketnega vprašalnika diplomantov tega študijskega programa je razvidno, da je okoli 40 % študentov že med študijem zaposlenih in po zaključku študija napredujejo. Ostali diplomanti se prav tako hitro zaposlijo. To jim omogočajo urniki, saj študijski proces poteka v popoldanskem času.

Vpisni pogoji
V prvi letnik študijskega programa se lahko vpišejo vsi, ki so zaključili dodiplomski študijski program prve stopnje s področja edukacijskih ved, predšolske vzgoje, razrednega pouka, pedagogike, psihologije, sociologije, managementa. Diplomanti z drugih strokovnih področij opravijo diferencialne izpite na podlagi predhodnega dogovora.
Prednosti študijskega programa

To je edini študijski program v slovenskem prostoru, ki povezuje dve področji - izobraževanje in kadrovanje, saj sta ti dve tesno prepleteni in zato je izrednega pomena, da imajo diplomanti širše znanje.

Študijski program ni ozko usmerjen v andragogiko, ampak pokriva raznolika področja pedagogike, psihologije, managementa, zato so diplomanti široko razgledani.

Poudarjajo se aktualna znanja o sodobnih spoznanjih stroke in čim več primerov s prakse.

Študij je usmerjen k projektnemu delu, študentje si sami izberejo seminarske naloge, na podlagi katerih gradijo svojo kariero.

Študenti so neposredno vključeni v raziskovalno delo in prakso. Zato je bil ustanovljen Center za vseživljenjsko učenje, v okviru katerega dobijo znanja iz prakse.

Študijske skupine so majhne, zato se ustvari prijetna delovna klima in stik s profesorji je lažji.

Vpisani so tudi tuji študenti, ki prinesejo različne poglede na sisteme.

Študijski proces poteka v popoldanskem času, saj je prilagojen študentom.

Poleg tega je študij za vse z dokončano 6. stopnjo izobrazbe brezplačen (tudi za starejše od 26. leta in zaposlene).

Diplomanti nimajo težav pri zaposlitvi.

Mnenja študentov in diplomantov "Naučili smo se veliko o organizaciji dogodkov, psihologiji odraslih ... nasploh smo si razširili obzorja. Všeč mi je, da lahko v seminarskih nalogah raziskujemo, kar sami želimo." "Imamo veliko možnosti zaposlitve, saj se in se bo tudi v prihodnosti spodbujalo vseživljenjsko učenje in dodatno izobraževanje." "Ko sem se odločila za smer IORK, sem pričakovala, da bom pridobila določeno znanje. Med samim študijem pa sem ga dobila veliko več, saj mi je študij pomagal pri osebnostni rasti."

Kaj je inkluzivna pedagogika?

Gostovanje doc. dr. Vanje Riccarde Kiswarday na Univerzi v Zagrebu (marec - junij 2019)

Najdaljšemu športnemu projektu ni videti konca 2019

Pedagoški Evropski teden mobilnosti 2019

Podeljena priznanja Pedagoškega inštituta - med prejemniki dr. Marina Volk 2019

Pisateljica se predstavlja študentom 2019

Skrivni svet malih zverinic - mikroorganizmi drugače 2019

Vloga vrtca pri vzgoji otrok prvega starostnega obdobja 2019

Po 51. letih smo končno dobili prevod dela Pedagogika zatiranih 2019

Socialni pedagogi s Primorske na Evropski noči raziskovalcev 2019

Iskanje dialoga med umetnikom in učiteljem 2019

Dr. Igor Saksida prejel najvišjo nagrado na področju šolstva za leto 2019

Prevrednotili smo vrednote ob Unescovem svetovnem dnevu filozofije 2019

Izobraževanje talentov 2019

Lutkovna delavnica Matije Solceta 2011

Zaključna konferenca projekta Kulturna zavest in izražanje 2011

Tomosov blok oživel s študentskim dokumentarnih filmom in razstavo 2019

Podelitev certifikatov znanja drugi generaciji akademije za poslovni protokol 2019

Monografija Zgodnje gibalno učenje in poučevanje 2019

Prvi doktor znanosti na UP PEF 2011

Talenti prvič na Obali 2019

Utrinki z brucovanja študentov UP PEF 2011

Kreativni razcvet Primorske - nov študijski program 2019

Javna razprava o Beli knjigi 2011

Primerjava učnih dosežkov in doživljanja šolske klime glede na obliko učne diferenciacije pri matematiki in slovenščini 2013

Decembrsko pravljično vzdušje na UP PEF 2013

Zaključek študijskega leta 2013/2014

11. Teden UP PEF in 1. ArtPEF 2014

Predstavitev zaključenih projektov UP PEF in Euro Nobile 2014

Prvi karierni dan UP PEF 2014

Manjšinsko šolstvo pred novimi izzivi - Slovenska narodna skupnost v Italiji 2014

Akademik Ciril Zlobec o ljubezni na Univerzi na Primorskem 2015

Nagrade in priznanja UP PEF za leto 2015

Socialni pedagogi v naši družbi 2015

Študenti UP PEF v decembru razveseljujejo otroke 2015

Pregled nagrad in priznanj visokošolskih učitejev in sodelavcev ter študentov UP PEF

Teden UP PEF in dnevi knjige 2016

Študentke UP PEF otvorile PUF festival 2016

UP PEF prejela certifikat Evropska točka za nadarjene 2016

12. mednarodni znanstveni sestanek "Inovativna učna okolja" 2016

Pevska zbora UP PEF na reviji Primorska poje 2017

Socialna prepoznanost in odnos do oseb s posebnimi potrebami v dobi tehnologije 2018

Po kreativni poti do znanja 2017

Uspešna mednarodna konferenca "Podjetnostne kompetence šolskih vodstvenih timov" 2016

Male sive celice, ki so jih sooblikovali visokošolski učitelji z UP PEF, med nominiranci letošnjih Žarometov 2017

Gostovanje prof. dr. Torstena Fischerja 2016

Diplomantka Ariela Abraham prejela Pomursko raziskovalno nagrado 2018

Študentje razvili poklicne kompetence za delo na področju poklicne orientacije in kariernega razvoja OPP 2017

Poletna šola "Vključevanje učencev priseljencev" 2016

V Makedoniji izšel prevod monografije dr. Jurke Lepičnik Vodopive 2017

Priznanja in nagrade Pedagoške fakultete Univerze na Primorskem 2017

Gostovanje na argentinski radijski oddaji Okence v Slovenijo 2018

Odprti koprski vrtovi minulo soboto privabili veliko obiskovalcev 2017

UP FM in UP PEF gostili dekana Pedagoške fakultete Mednarodne univerze v Libanonu 2017

Prejemnica letošnje desetnice tudi dr. Aksinja Kermauner 2018

O izobraževanju nadarjenih 2017

Kako ohraniti slovenščino - z učno igro

Ranljive skupine na Obali - mreža pomoči!? 2018

Doživljajski pedagogi na Debelem rtiču 2017

Prvi roman za lahko branje Cvetje in ogenj avtorice dr. Aksinje Kermauner 2017

Pedagoška fakulteta sodelovala na 5. festivalu kamišibaj gledališča 2017

Prvo povezovanje socialnih pedagogov v Obalno-kraški regiji 2017

Izdaja nove monografije - Večdimenzionalost socialnopedagoških diskurzov 2018

Predaja poročila strokovne delovne skupine za analizo prisotnosti vsebin računalništva in informatike v programih osnovnih in srednjih šol ter za pripravo študije o možnih spremembah 2018

Prva PEF olimpijada treh pedagoških fakultet in sprejem zmagovalcev 2017

Prva magistrica socialne pedagogike na UP PEF 2018

Mednarodna konferenca Perspektive internacionalizacije visokega šolstva na UP PEF 2017

Glasbena čarovnija študentov UP PEF 2018

Izobraževanje v mednarodnem centru Loris Malaguzzi 2018

Vikend skuštranih čmrljev pod soncem 2018

S pomočjo mednarodne izmenjave do tesnejšega raziskovalnega, študijskega, umetniškega sodelovanja - primer projekt DIMoT 2018

Letos podeljenih rekordno število priznanj in zahval UP PEF 2018

Intervju z Orijano Gregorič: "Z najdaljšim stažem na univerzi"

Bodoči učiteljici z otroki oživeli vas Smokvica 2018

Koprski vrtovi ponovno odprli svoja vrata 2018

Diplomantka UP PEF izdala svojo prvo slikanico 2018

Podcenjeni negativni trendi povečevanja telesne mase otrok? 2018

Tudi UP PEF se lahko pohvali s prestižno nagrado za učna gradiva BELMA 2018

Ugledna mednarodna založba IGI Global izdala znanstveno monografijo 2018

Inovativno poučevanje in učenje 2018

Izzivi in priložnosti za inovativne oblike poučevanja in učenja z uporabo IKT 2018

Utrinki s spoznavnega vikenda Socialnih pedagogov 2018

Eduka2: Priznavanje izobrazbe in poklicnih kvalifikacij 2018

R.E.C.: Odnosne in čustvene kompetence v šolah 2018

Gostovanje dr. Janeza Drobniča v Črni Gori 2018

Zaposljivost in razvoj kariere 2018

Revija pedagoških fakultet sprejeta v bazo SCOPUS 2019

Telesni spomin in gibanje: plesno-gibalna terapija v teoriji in praksi 2019

Mladi z odločevalci študentskega življenja 2019

Podelitev certifikatov znanja prvi generaciji Akademije za poslovni protokol 2019

Dr. Janez Drobnič gostuje na Univerzi v Črni gori 2019

Gostovanje pevskega zbora v Sarajevu 2019

Nagrajen inovativni študentski projekt, ki približuje umetnost ranljivim skupinam 2019

Fakulteta odprla svoja vrata 2019

Socialni pedagogi gostili strokovnjake iz tujine 2019

Priročnik za čezmejne študente in model za svetovanje 2019

Nagrajenci Pedagoške fakultete 2019

Druga številka Novega PEFerona 2019

Praznovanje Dneva državnosti na festivalu Slovenija na Ohridu 2019

V vasi Smokvica ponovno zaživel otroški tabor 2019

Humanitarna akcija od Srca do srca 2019

Študijske izmenjave iz prve roke 2019

Sodelovanje UP PEF na mednarodni konferenci o znanosti, poučevanju in učenju 2019

Poglabljanje znanja na enoletnem programu 2019

Študentski pedagoški koncert: rap in poezija 2019

Zagovorništvo predstavljeno študentom Pedagoške fakultete v Kopru 2020

Nenavadna predstavitev študentskega časopisa 2020

Kako si ustvariti svojo priložnost 2020

Tudi letos med nagrajenci Prometeja znanosti z UP PEF 2020

Socialna pedagogika vse močnejša tudi na Primorskem 2020

Pedagoška fakulteta ponovno razpisala smeri za zavode z italijanskim učnim jezikom 2020

Nove monografije s področja medpredmetne povezave z matematiko, participacije otrok v vrtcu in pripovedovanja v zgodnjem otroštvu 2020

Tilen Žbona: Mores Mechanica - Viskoznost vidnega 2020

Še eno gostovanje v okviru Alumni kluba UP PEF 2020

Mednarodno odlikovanje Dekliškega pevskega zbora UP PEF 2020

Poslovni protokol pomemben tudi v kriznih časih 2020

PEF teater se tudi letos pripravlja 2020

Zgodnji znaki avtizma 2020

Kavč ni zdržal vseh idej 2020

Mladi pedagoški prostovoljci 2020

Tudi zagovori zaključnih del so se preselili na splet 2020

Svetovni dan knjige z UP PEF 2020

Online info dan: Pomembnost vseživljenjskega učenja in skrb za razvoj kariere 2020

Erasmus+ izkušnja: Janez gre na sever 2020

Online info dan: S srcem, z glavo in rokami na socialno pedagogiko 2020

Delimo terapevtske zgodbe 2020

Online info dan: Specifičen in plemenit študij inkluzivne pedagogike 2020

Online info dan: Od Zgodnjega učenja do kakovostne slovenske predšolske vzgoje 2020

Projekt pripovedovalne strategije med inovacijo in pedagoško prakso 2020

Predstavitev tipne slike diplomantke UP PEF 2020

Diplomant Lovrenc Habe prejemnik priznanja občine Idrija 2020

Reagiraj! Nisi sama - nisi sam 2020

Prostovoljci izdelali posebne igrače za otroke z okvaro vida 2020

Delavnice iz predavalnice za otroke iz socialno ogroženih družin 2020

SPEKULA 2020, manifest kulturno-umetniških dogodkov

Nove ugotovitve na področju šolskih praks 2020

Pedagoško-andragoško izpopolnjevanje 2020

Učitelji na konferenci predstavili učinkovite učne metode in poudarili pomen povezovanja 2020

Učinkovite tehnike sproščanja in glasbena terapija za mladostnike 2020

Projekt pomagal učencem ob vrnitvi v šole 2020

Tudi letos med prejemniki priznanj Pedagoškega inštituta 2020

Učinkovito delo s sodelavci ali kako postati boljši vodja?

Priznanje za kreativno, vizualno podobo 2020

Poseben prašiček naše diplomantke 2020

Pomen medpredmetnega poučevanja in povezovanja 2020

Pandemične lekcije o vzgoji in izobraževanju 2020

Razvoj pismenosti in učenje jezika za mlade učeče se v neugodnem položaju 2020

Priznanje za raziskavo o nadarjenih otrocih v zamejstvu 2020

Med finalisti priznanja Mentor leta 2019

Praznovanje evropskega dneva jezikov 2020

Skrivni svet malih zverinic prejel Zlato hruško 2020

Spoznavanje biodiverzitete morja skozi izkušnjo 2020

UP PEF v Tednu otroka 2020

Spoznavne delavnice socialnih pedagogov na Gimnaziji Šiška 2020

(Za)govor ustvarjalnosti - dogodki ob 100. obletnici rojstva Giannija Rodarija 2020

Pomen ustvarjalnosti za uspešnost posameznika 2020

Nov projekt o povezovanju matematike z drugimi predmeti v osnovnih šolah 2020

Razvoj in aktivnosti socialne pedagogike na Pedagoški fakulteti 2020

Študentke socialne pedagogike sodelujejo na Mobile Film festivalu 2020

Svetovni dan filozofije: v času robotov daleč od prave umetne inteligence? 2020

V. mednarodna znanstvena konferenca Talent Education / Izobraževanje talentov 2020

Dr. Drobnič glavni urednik revije Specialna in rehabilitacijska pedagogika 2020

Nagrajeno kakovostno delo dr. Jurke Lepičnik Vodopivec 2020

Prva fakulteta v Sloveniji pridružena programu MEPI 2020

Z osebnostjo Primorske obeležili mednarodni dan prostovoljcev 2020

Z lutkami in kamišibaji razveseljujejo otroke 2020

Nagrajeno delo študentov in učiteljev ter sodelavcev 2020

Sodelovanje obrodilo tipanke 2020

Prof. dr. Mitja Kranjčan pripomogel k sprejetju novega Zakona o obravnavi otrok in mladostnikov s čustvenimi in vedenjskimi težavami in motnjami v vzgoji in izobraževanju 2020

Sodelovanje v projektu Mala pozornost za veliko veselje 2020

Zaključek Rodarijevega leta 2020

Intervju z dr. Tomažem Grušovnikom v Psychology Today 2020

Otrok v odnosu do sodobnih medijev 2020

Nova predavanja v okviru projekta Reagiraj! Nisi sama, nisi sam 2021

Predstavitve študentov z vaj zbrane v priročnik 2021

Reagiraj: V času epidemije v stiski kar četrtina otrok 2021

Združena likovna in umetniška področja 2021

Medkulturna prednost šolanja na daljavo 2021

Tajni agent na vašem telefonu 2021

Vloga mediacije v šoli 2021

Pomoč vrtcem in šolam tudi s strani študentov 2021

Komentar na novelo Zakona o vrtcih 2021

SLODRE okrogla miza: obštudijska dejavnost na fakulteti 2021

Nov Erasmus+ projekt na UP PEF 2021

Kako se na informativnih dnevih odločiti za pravo smer? 2021

Erasmus+: Razvoj digitalnih kompetenc za poučevanje z in skozi digitalno tehnologijo

Erasmus+: Nov način poučevanja po obdobju epidemije novega koronavirusa 2021

Priporočila za izvajanje gibanja in športa za otroke v času vračanja v vrtce in šole 2021

Uspešno zaključeni in predstavljeni projekti ŠIPK in PKP 2021

Diplomantka Lucija Ćirovič o ventrilokvizmu 2021

Sporočila in povzetki nacionalnega posveta Visokošolsko izobraževanje skozi umetniško izkušnjo 2021

Reagiraj: Skrb za duševno zdravje 2021

Novi monografiji pri Založbi UP 2021

Razkrita "Dolina solz" 2021

Vpliv starševske vpletenosti v izobraževanje otrok na sodelovanje med šolo in starši

Teden UP: Odgovornost kot pogoj ali nuja 2021

Teden UP: Zakaj doktorat znanosti? 2021

Izšla je nova številka znanstvene revije Didactica Slovenica - pedagoška obzorja

Sodelovanje na Mednarodnem forumu kamišibaja 2021

Kaj menijo tuji študenti: Če želite uspeti, je veliko izzivov in še več priložnosti

Prehrana predšolskih otrok v vrtcu 2021

Delo organizatorja prehrane in organizatorja zdravstveno-higienskega režima v vrtcu 2021

nazaj na prejšnjo vsebino natisni vsebino

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
socialna kohezivnost v vzgoji in izobraževanju

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
znanstveni sestanek učenje in poučevanje

# data[].attributes.attachment_link.title
Online info dan: Pomembnost vseživljenjskega učenja in skrb za razvoj kariere 2020

# data[].attributes.attachment_link.description
Objavljen je razpis za vpis na podiplomske študijske programe Univerze na Primorskem, Pedagoške fakultete za študijsko leto 2020/2021. Med razpisanimi programi je tudi magistrski študijski program Izobraževanje odraslih in razvoj kariere, ki temelji na vseživljenjskem učenju, delu z odraslimi in andragogiki, razvijanju kariere in človeških virov, interdisciplinarnosti, managementu in projektnemu delu.

# data[].attributes.body
CVŽU UP PEF je tudi letos za študente in diplomante organiziral karierni dan. Udeleženci so lahko:

- s sodelujočimi izmenjali informacije,
- spoznali različne delodajalce,
- izvedeli njihove zahteve in potrebe,
- imeli možnost skupinskega razgovora.

***
Posnetek:

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
UP PEF - Univerza na Primorskem, Pedagoška fakulteta

# data[].attributes.headline
Informativni dan za študijski program za izpopolnjevanje

# data[].attributes.subject
Informativni dan za študijski program za izpopolnjevanje

# data[].attributes.body
Predstavljen je bil enoletni študijski program Pedagoško-andragoško izobraževanje.

Gre za usposabljanje kandidatov, ki so zaključili t. i. nepedagoški študijski program prve ali druge stopnje, in bodo lahko ob zaključku tega izobraževanja samostojno opravljali strokovno delo v vzgoji in izobraževanju.

***
Več informacij: cvzu@pef.upr.si

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Študijski programi za izpopolnjevanje so oblika vseživljenjskega učenja in so namenjeni predvsem za izpopolnjevanje, dopolnjevanje, poglabljanje in posodabljanje znanja. Z zakoni ali podzakonskimi akti so ti programi določeni kot eden od izobrazbenih pogojev za poučevanje določenega predmeta ali predmetnega področja.

Univerza na Primorskem, Pedagoška fakulteta ponuja več programov za izpopolnjevanje izobrazbe, in sicer:
- Študijski program za pedagoško izpopolnjevanje iz predšolske vzgoje, - Študijski program za izpopolnjevanje iz zgodnjega učenja angleščine, - Študijski program za izpopolnjevanje iz zgodnjega učenja italijanščine, - Pedagoško-andragoško izobraževanje. Študijski program za pedagoško izpopolnjevanje iz predšolske vzgoje (IZP PV)
Študijski program za pedagoško izpopolnjevanje iz predšolske vzgoje je program za izpopolnjevanje, ki omogoča diplomantom programov, ki izobražujejo za učitelje ter diplomantom drugih sorodnih študijskih programov, pridobiti kvalifikacije za zaposlitev v vrtcu.

Vsebinska izhodišča in struktura programa temeljijo na vsebinah in načinih izvedbe študijskega programa 1. stopnje Predšolska vzgoja. Program traja predvidoma eno študijsko leto in obsega 60 kreditnih točk po kreditnem sistemu ECTS (European Credit Transfer and Accumulation System), od tega je 17 ECTS namenjenih praktičnemu usposabljanju oziroma pedagoški praksi.

Po končanem študiju prejme udeleženec javno listino, s katero dokazuje ustrezne kvalifikacije za zaposlitev na delovnem mestu vzgojitelja.

V okviru programa si udeleženci razvijajo kompetence na področjih izvajanja kurikula za vrtce s poudarkom na poznavanju otrokovega razvoja in dejavnikov vplivanja, komunikacije z otroki in odraslimi, sodelovanja s starši, načrtovanja lastnega profesionalnega razvoja in vseživljenjskega učenja ter uporabe sodobne tehnologije.

Program izpopolnjevanja vključuje obvezne predmete, en izbirni predmet in obvezno pedagoško usposabljanje.

Podrobnejši opis programa
Predmetnik
Učni načrti predmetov
Program za študijsko leto 2020/2021 ni razpisan. Študijski program za izpopolnjevanje iz zgodnjega učenja angleščine (IZP ANJ)
Študijski program je namenjen kandidatom, ki se usposabljajo za poučevanje angleščine na zgodnji stopnji. Pridobljene jezikovne in pedagoške zmožnosti in znanja na področju poučevanja tujega jezika na zgodnji stopnji povežejo z neposredno prakso v učnem okolju. Študijski program se povezuje zlasti s predmeti v okviru študijskega programa 1. stopnje Razredni pouk, ravno tako pa vsebinsko ustreza predmetom študijskega programa Razredni pouk 2. stopnje.

Študijski program obsega 60 kreditnih točk (KT) po kreditnem sistemu ECTS (European Credit Transfer and Accumulation System).

Po zaključku programa prejme udeleženec potrdilo o opravljenem programu, ki je javno veljavna listina.

Podrobnejši opis programa
Predmetnik
Učni načrti predmetov
Program za študijsko leto 2020/2021 ni razpisan. Študijski program za izpopolnjevanje iz zgodnjega učenja italijanščine (IZP ITA)
Študijski program je namenjen kandidatom, ki se usposabljajo za poučevanje italijanščine na zgodnji stopnji. Pridobljene jezikovne in pedagoške zmožnosti in znanja na področju poučevanja tujega jezika na zgodnji stopnji povežejo z neposredno prakso v učnem okolju. Študijski program se povezuje zlasti s predmeti v okviru študijskega programa 1. stopnje Razredni pouk, ravno tako pa vsebinsko ustreza predmetom študijskega programa Razredni pouk 2. stopnje.

Študijski program obsega 60 kreditnih točk (KT) po kreditnem sistemu ECTS (European Credit Transfer and Accumulation System).

Po zaključku programa prejme udeleženec potrdilo o opravljenem programu, ki je javno veljavna listina.

Podrobnejši opis programa
Predmetnik
Program za študijsko leto 2020/2021 ni razpisan. Program za izpopolnjevanje: Pedagoško-andragoško izobraževanje (PAI)
Pedagoško-andragoško izobraževanje je izpopolnjevanje in usposabljanje kandidatov, ki so zaključili t. i. nepedagoški študijski program prve ali druge stopnje, za samostojno opravljanje strokovnega dela v vzgoji in izobraževanju. Kandidati pridobijo znanja s področja pedagoških, psiholoških, didaktičnih, pedagoško-andragoških in specialno pedagoških vsebin, ki so potrebna za uspešno pedagoško delo v osnovnih in srednjih šolah.

Program traja eno študijsko leto in obsega 60 kreditnih točk (KT) po kreditnem sistemu ECTS (European Credit Transfer and Accumulation System).

Po zaključku programa prejme udeleženec potrdilo o opravljenem programu, ki je javno veljavna listina.

Podrobnejši opis programa in predmetnik
Učni načrti predmetov Razpis za vpis v PAI za študijsko leto 2020/2021

Vloga za priznavanje izobraževanja za namen nadaljnjega izobraževanja - obrazec (za kandidate, ki so študij zaključili v tujini)

Več informacij o študijskih programih za izpopolnjevanje lahko dobite v Službi za izobraževanje UP PEF, in sicer na telefonski številki 05 61 17 686 vsak dan od 9. do 12. ure ter preko e-pošte na e-naslovu lucka.gregoricbolje@pef.upr.si.

nazaj na prejšnjo vsebino natisni vsebino

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
socialna kohezivnost v vzgoji in izobraževanju

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
znanstveni sestanek učenje in poučevanje

# data[].attributes.attachment_link.description
Študijski programi za izpopolnjevanje so oblika vseživljenjskega učenja in so namenjeni predvsem za izpopolnjevanje, dopolnjevanje, poglabljanje in posodabljanje znanja. Z zakoni ali podzakonskimi akti so ti programi določeni kot eden od izobrazbenih pogojev za poučevanje določenega predmeta ali predmetnega področja.

# data[].attributes.headline
Informativni dan za podiplomske študijske programe

# data[].attributes.subject
Informativni dan za podiplomske študijske programe

# data[].attributes.body
Predstavljeni so bili magistrski študijski programi:
- Inkluzivna pedagogika (𝘷 𝘒𝘰𝘱𝘳𝘶, 𝘚̌𝘬𝘰𝘧𝘫𝘪 𝘓𝘰𝘬𝘪 𝘪𝘯 𝘯𝘢 𝘗𝘵𝘶𝘫𝘶),
- Izobraževanje odraslih in razvoj kariere,
- Razredni pouk,
- Socialna pedagogika
- Zgodnje učenje,

in tudi doktorska študijska programa:
- Edukacijske vede,
- Zgodnje učenje in poučevanje.

***
Posnetki s spletnih info dni: https://bit.ly/3fvFsO1

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Virtualni predinformativni dnevi za podiplomske študijske programe UP PEF so potekali v aprilu, skupni informativni dan pa bo 26. maja 2021 ob 17.00, že sedaj pa si lahko pogledate posnetke lanskih izvedenih informativnih dni.
Vse informacije boste prejeli na podlagi izpolnjene e-prijavnice.

V Razpisu za vpis (skupni uvodni del) v magistrske študijske programe 2. stopnje in doktorske študijske programe 3. stopnje so zapisani postopki, roki za prijavo in oddajo vloge ter druge pomembne informacije. Vse informacije so objavljene tudi na spletni strani Univerze na Primorskem.

Slovenski državljani in državljani EU:
- prvi prijavni rok: od 8. aprila do 26. avgusta 2021,
- drugi prijavni rok: 9. do 14. septembra 2021,
- *tretji prijavni rok: od 23. do 24. septembra 2021, do 12 ure.

Slovenci brez slovenskega državljanstva in tujci izven EU:
- prvi prijavni rok: od 8. aprila do 15. julija 2021,
- drugi prijavni rok: od 2. do 16. avgusta 2021,
- *tretji prijavni rok: od 9. do 14. septembra 2021,
- *četrti prijavni rok: od 23. do 24. septembra 2021, do 12. ure.

Vpisni pogoji so se za kandidate z drugih študijskih smeri spremenili, saj je potrebno morebitne diferencialne izpite opraviti PRED ODDAJO PRIJAVE na magistrski študij. Več informacij izveste preko e-naslova nadine.baruca@pef.upr.si, kamor posredujete vaše do sedaj opravljene študijske obveznosti.

Prijava in vpis potekata preko spletnega portala eVŠ Navodila za prijavo so dostopna na spletni strani Ministrstva za izobraževanje, znanost in šport.Prijava poteka:

- z uporabniškim imenom in geslom ali
- s kvalificiranim digitalnim potrdilom ali
- z AAI-računom (račun avtentikacijske in avtorizacijske infrastrukture).

Podiplomski študijski programi 2. stopnje
UP PEF razpisuje spodnje magistrske študijske programe 2. stopnje, ki se v Kopru izvajajo kot redni ali izredni študij (če se vpiše najmanj 20 kandidatov).
Podiplomski študijski programi 3. stopnje
nazaj na prejšnjo vsebino natisni vsebino

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
socialna kohezivnost v vzgoji in izobraževanju

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
znanstveni sestanek učenje in poučevanje

# data[].attributes.attachment_link.title
prijava na podiplomske študijske programe

# data[].attributes.attachment_link.description
Virtualni predinformativni dnevi za podiplomske študijske programe UP PEF so potekali v aprilu, skupni informativni dan pa bo 26. maja 2021 ob 17.00, že sedaj pa si lahko pogledate posnetke lanskih izvedenih informativnih dni. Vse informacije boste prejeli na podlagi izpolnjene e-prijavnice . V Razpisu za vpis (skupni uvodni del) v magistrske študijske programe 2.

# data[].attributes.headline
Izobraževanje odraslih in razvoj kariere pred novimi izzivi

# data[].attributes.subject
Izobraževanje odraslih in razvoj kariere pred novimi izzivi

# data[].attributes.body
V okviru okrogle mize so strokovnjaki z mag. štud. prog. Izobraževanje odraslih in razvoj kariere dr. Dejan Hozjan, dr. Maja Mezgec in dr. Nina Krmac z drugimi sodelujočimi z ljudskih univerz in univerz za tretje življenjsko obdobje prikazali strokovne poglede na trenutno stanje izobraževanja odraslih in razvoja kariere v slovenskem prostoru. Hkrati so podali razmišljanja o izzivih, ki nas čakajo na omenjenem področju (sploh po epidemiji):

Kje je izobraževanja odraslih in razvoj kariere danes v Sloveniji?

Pred katerimi izzivi smo se znašli na področju izobraževanja odraslih in razvoja kariere v slovenskem prostoru?

Kako bo izgledalo izobraževanje odraslih in razvoj kariere po COVID-19?

Kako lahko magistrski študijski program Izobraževanje odraslih in razvoj kariere na UP PEF vpliva k razvijanju omenjenega področja v prihodnosti?

***
Posnetek:

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
UP PEF - Univerza na Primorskem, Pedagoška fakulteta

# data[].attributes.attachment_link.title
UP PEF okrogla miza: Izobraževanje odraslih in razvoj kariere pred novimi izzivi

# data[].attributes.body
Se ti poraja karierno vprašanje in ne veš, na koga bi se lahko obrnil? Si dijak/inja in se odločaš o pedagoških smereh in bi rad/a izvedel še kakšno informacijo več? Si študent/ka 1. stopnje in se zanimaš za nadaljevanje študija na 2. stopnji ter si neodločen/a pri izbiri prave pedagoške smeri zate?

Izpolni karierno-osebnostni vprašalnik Kariernega centra Univerze na Primorskem, na podlagi katerega boš prejel/a odgovore.

***
Karierni-osebnostni vprašalnik KC UP:

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Karierni center UP tekom večletnega delovanja in skozi lastno refleksijo neprestano nadgrajuje in dopolnjuje svetovalno storitev. Proces svetovanja smo poglobili s postopnim vključevanjem osebnega, prostočasnega in družinskega življenja, ki se neločljivo prepleta in odločilno zaznamuje izbiro profesionalnega razvoja posameznika. Karierno svetovanje je proces, ki ga vodi karierni svetovalec in sestoji iz več srečanj (optimalno tri srečanja po cca 45 min). Cilj procesa je, da svetovanec prepozna lastno poslanstvo in na tej podlagi oblikuje t.i. karierni načrt, kjer relativno natančno opredeli kaj želi doseči, v kolikšnem času in na kakšen način.

Poglobljena karierna svetovanja smo na KC UP opredelili skozi štiri korake:

V prvem koraku svetovalec poda povratno informacijo na Vprašalnik osebnega in profesionalnega razvoja (V-OPR), ki ga je svetovanec izpolnil pred prihodom na KC UP. Sledi pogovor, ki je namenjen samospoznavanju svetovanca.

V drugem koraku skupaj raziščemo možnosti, ki se glede na svetovančeve lastnosti, sposobnosti ter želje ponujajo kot izbira študija oz. na trgu dela. Pogovorimo se o možnostih, ki jih ponuja vseživljensjko učenje, o smiselnih študentskih ali drugih oblikah sodelovanja, o pripravi kompetenčnega portfolija, ipd.

V tretjem koraku skupaj s svetovancem določimo merljive in realne cilje za določeno časovno obdobje in oblikujemo karierni načrt.

Svetovanec se v četrtem koraku sam aktivira in skuša realizirati zastavljeni načrt, pri čemer se lahko po potrebi kadarkoli ponovno obrne na KC UP in nadaljuje oziroma nadgrajuje svoj karierni načrt.

# data[].attributes.attachment_link.description
Karierni center UP tekom večletnega delovanja in skozi lastno refleksijo neprestano nadgrajuje in dopolnjuje svetovalno storitev. Proces svetovanja smo poglobili s postopnim vključevanjem osebnega, prostočasnega in družinskega življenja, ki se neločljivo prepleta in odločilno zaznamuje izbiro profesionalnega razvoja posameznika. Karierno svetovanje je proces, ki ga vodi karierni svetovalec in sestoji iz več srečanj (optimalno tri srečanja po cca 45 min).

# data[].attributes.headline
Hitro do službe - kako vas delodajalci dojemajo na razgovoru in kako razmišljajo o vas?

# data[].attributes.subject
Hitro do službe - kako vas delodajalci dojemajo na razgovoru in kako razmišljajo o vas?

# data[].attributes.body
S predavateljico z mag. štud. prog. Izobraževanje odraslih in razvoj kariere dr. Saro Brezigar so udeleženci delavnice spoznali, kako delodajalci razmišljajo, ko povabijo kandidate na razgovor, kakšne so njihove prioritete pri zaposlovanju, kaj jih najbolj skrbi, kaj od kandidata pričakujejo. Udeleženci so izvedeli vse ključne informacije, ki jim bodo v pomoč pri iskanju želene službe.

***
Posnetek: www.youtube.com/watch?v=CFWah8B7pPg
Članek s predavanja:

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Zaposlitveni razgovor je preizkušnja, na kateri je potrebno dokazati, da vse, kar je zapisano v življenjepisu in spremnem besedilu, drži. Ob tem dr. Brezigar poudarja, da se je potrebno postaviti v kožo tistega, ki zaposluje, in ugotoviti, kaj potrebuje in kaj mu je pomembno. Pri tem je lahko v veliko pomoč poznanstvo v organizaciji, ki kandidatu svetuje, na kaj mora biti pozoren. Tako si lahko vnaprej pripravi odgovore in tudi vprašanja, ki kažejo na to, da se kandidat spozna na področje razpisanega delovnega mesta.
V sedmih sekundah je ključnih pet stvari
Izjemno pomemben je že prvi vtis, k čemur pripomore stisk roke. Naj ne bo premočen, ne mlahav, naj bo v pravi višini rok in ne predolg.

Drugi vtis naredita izgled in obleka. Le-ta naj bo primerna razpisanemu delovnemu mestu in dovolj formalna. Če se prijavljate na delovno mesto vodje, je primerna tradicionalna poslovna obleka, ki je temnejša, z dolgimi rokavi, brez ekstravagantnih vzorcev. Naj se ne pretirava z nakitom. "Če se vas delodajalec ne zapomni po obleki, je bila le-ta prava izbira," trdi dr. Brezigar.

Poleg tega je ključnega pomena neverbalna komunikacija in pozitivna energija, ki jo s seboj kandidat prinese. Nihče namreč ne želi delati z nekom, ki prinaša slabo voljo. Ta zmanjšuje učinkovitost celotnega kolektiva. Na razgovoru je potrebno premagati živčnost in obvladati prostor. To pomeni, da se v pisarno vstopi samozavestno, pokaže se pripravljenost in entuziazem. Pri tem je potrebno kontrolirati mimiko rok in se pogovarjati tudi z očmi.

Slabe razvade raje prikrijemo oz. se jih poskušamo znebiti, saj delodajalca lahko odbijejo. To so kajenje, zamujanje, uživanje alkohola ...
Dobra vsebina razgovora
Ko kandidat v prvih sedmih sekundah na delodajalca naredi dober vtis, je nato pomembna še vsebina razgovora. Tudi o takšnih temah, ki se tičejo osebnega razvoja, svetovanja, razvijanja človeških virov, kadrovskega managementa ter tudi projektnega dela, andragogike ... razpravljajo študentje z magistrskega študijskega programa Izobraževanje odraslih in razvoj kariere, ki bo predstavljen v petek, 28. maja 2021, ob 17.00 preko videokonferenčnega sistema ZOOM.

# data[].attributes.attachment_link.title
HITRO DO SLUŽBE: Kako vas delodajalci dojemajo na razgovoru in kako razmišljajo o vas?

# data[].attributes.attachment_link.description
Zaposlitveni razgovor je preizkušnja, na kateri je potrebno dokazati, da vse, kar je zapisano v življenjepisu in spremnem besedilu, drži. Ob tem dr. Brezigar poudarja, da se je potrebno postaviti v kožo tistega, ki zaposluje, in ugotoviti, kaj potrebuje in kaj mu je pomembno.