# data[].attributes.headline
Tekijät: Mikko Laavola, Lauri Kärkkäinen, Jaakko Hanhineva

# data[].attributes.subject
Tekijät: Mikko Laavola, Lauri Kärkkäinen, Jaakko Hanhineva

# data[].attributes.body
- meluseinät, melukaiteet ja meluvallit
- Rakenne ja materiaalit vaihtelevat huomattavasti
- Sijaitsevat yleensä korkealuokkaisesti hoidettavien teiden varsilla

Toimintalinjat:
- Hoidetaan viherkasvusto
- Korjataan rikkoutuneet osat ja puhdistetaan töhrimiset
- Otetaan tekniset ratkaisut huomioon

# data[].attributes.body
Liikennevirasto, 2010. Liikenneympäristön ja varusteiden kunnossapidon toimintalinjat.

# data[].attributes.body
Tiehallinto 2001. Tasoliittymät. Helsinki, Tiehallinto

Leena Karhu 2019. Porrastettujen liittymien turvallisuus maanteillä. Opinnäytetyö 3/2019.  Helsinki, Väylävirasto

# data[].attributes.body
Erilaisia liittymätyyppejä kuusi ja soveltuvat kukin eri olosuhteisiin.

# data[].attributes.body
Liittymä, jossa liittymään tulo- ja poistumissuuntien välissä ei ole liikennesaarekkeita tai merkittyjä sulkualueita, kutsutaan avoimeksi liittymäksi (LA).

Avoimia liittymiä on kolmenlaisia:
• LA-I. Tasoliittymässä on perävaunullista kuorma-autoliikennettä, säännöllistä raskasta kuorma-autoliikennettä tai linja-autoliikennettä. LA-I tyyppisiin liittymiin ei tarvise liikennemäärien takia rakentaa liittyvän suunnan tulppasaareketta. Tällaisia liittymiä ovat yleensä yleisten teiden, tärkeiden yksityisteiden ja kaavateiden liittymät, kuten teollisuusliittymät ja huoltoasemien liittymät.
• LA-II. Tasoliittymässä on säännöllistä kuorma-autoliikennettä sekä satunnaista raskasta kuorma-auto- ja linja-autoliikennettä. Liittyvän suunnan liikennemäärä on 20-100 ajoneuvoa vuorokaudessa. Tällaisia liittymiä ovat esimerkiksi yksityisten teiden liittymät, kuten teollisuusliittymät.
• LA-III. Tasoliittymässä on pääasiassa henkilöautoliikennettä. Liittyvän tien liikennemäärän tulee olla alle 20 ajoneuvoa vuorokaudessa. Tällaisia liittymiä ovat esimerkiksi tonttiliittymät.

# data[].attributes.body
Tulppaliittymäksi (LT) kutsutaan tasoliittymää, jossa liittyvällä tiellä on korotetut saarekkeet. Tulppaliittymiä on kolmi- ja nelihaaraliittymissä sekä porrastetuissa liittymissä.

# data[].attributes.body
Kun päätien ajosuunnat erotetaan toisistaan käyttämällä tiemerkintöjä (PM, PV) tai korotettuja liikennesaarekkeita (PK), kutsutaan liittymää kanavoiduksi liittymäksi. PV on väistötilakanavoitu liittymä, joka soveltuu lähinnä maaseutuolosuhteisiin. PM on tiemerkinnöin kanavoitu liittymä, joka sopii maaseutuolosuhteisiin, kun nopeusrajoitus on yli 80 km/h. Kun kulkuneuvo kääntyy päätieltä vasemmalle, ryhmittäytyminen tehdään vasemmalle kääntyviä varten varatulle ryhmittymiskaistalle. Kuvassa on esitetty kanavoidun liittymän kaksi eri tapausta.

# data[].attributes.body
Porrastettu liittymä (LP) tarkoittaa kahta lähekkäin olevaa kolmihaaraista risteystä. Porrastetulla liittymällä voidaan korvata nelihaarainen risteys. Porrastettu liittymä voidaan toteuttaa esimerkiksi siten, että risteävän tien autoilijat kääntyvät oikealle päätielle, jonka jälkeen päätieltä vasemmalle. Myös päinvastainen järjestys eli ensin vasemmalle, jonka jälkeen oikealle, on mahdollinen. Kuvassa on esitetty kumpikin porrastetun liittymän tapaus.

# data[].attributes.body
Kiertoliittymä (LK) eli arkikielessä liikenneympyränä tunnettu risteys on tasoliittymä, joka toteutetaan keskellä olevan saarekkeen avulla. Saarekkeen ympäri ajo tapahtuu myötäpäivään, ja kiertoliittymään tulosuunnasta on aina väistämisvelvollisuus. Kiertoliittymän haarojen määrää tai kaistojen määrä ei ole rajoitettu.

# data[].attributes.body
Kun ajoneuvoliikenne ja kevyt liikenne halutaan erottaa risteystilanteessa toisistaan, sopii valo-ohjauksinen tasoliittymä (LV) risteystyypiksi. Valo-ohjauksinen liittymä soveltuu lähinnä taajama-alueille, jossa on vilkas liikenne. Nopeusrajoitus valo-ohjauksisen liittymän kohdalla saa olla enintään 70 km/h ja jos pääsuunnan yli menee suojatie, niin nopeusrajoitus saa olla enintään 60 km/h.

# data[].attributes.body
Tasoliittymän sijainnin on oltava sellainen, että liittymä on turvallinen ja ympäristölle sopiva ja se voidaan rakentaa kohtuullisilla kustannuksilla.

Tärkeimpiä seikkoja tasoliittymän valinnassa ovat esimerkiksi liittymien välimatka, liittymätyypin soveltuvuus ko paikkaan, teiden suuntaus, turvallisuus, liittymän havaittavuus ja näkemät, lähialueen maankäyttö sekä maaperäolosuhteet.

# data[].attributes.body
Liittymien välimatka ja liittymien tiheys tiellä määrittyy yleensä tien toiminnallisen luokan, sallitun nopeuden ja lähialueen maankäytön perusteella. Liittymiä ei tule olla liikaa liikenteen sujuvuuden ja turvallisuuden vuoksi mutta toisaalta liittymiä tarvitaan kattavan liikenneverkoston luomiseksi. Yleensä ottaen korkealuokkaisilla teillä tulee olla vähän liittymiä ja liittymätiheys on alhaisempi maaseututeillä kuin taajamateillä. Tiellä on oltava myös kohtuullisesti ohitusmahdollisuuksia ja liittymät heikentävät näitä. Lisäksi on huomioitava lähiympäristö, sillä tasoliittymistä aiheutuu melua ja päästöjä, jotka ovat erityisen haitallisia esimerkiksi taajama-alueilla tai luonnonsuojelualueilla.

# data[].attributes.body
Tien oikea suuntaus on tärkeää, jotta liittymästä on riittävä näkymä ja liikenne on sujuvaa sekä taloudellista. Sopivia paikkoja tasoliittymälle ovat esimerkiksi tien suorat osuudet, koverat taitteet sekä suorat tai loivasti kaarevat tielinjaukset. Liittymän kaarteelle on annettu ohjeelliset arvot sekä maaseutuliittymille että taajamaliittymille. Lisäksi tien kaltevuus vaikuttaa liittymän sijoitteluun sillä pääsuunnan liian suuri kaltevuuskulma (alaspäin) lisää tiellä olevien kulkuneuvojen nopeutta sekä pidentää jarrutusmatkoja ja ylämäki hidastaa tielle liittyvän kulkuneuvon liikkellelähtöä.

Riittävä näkemä tasoliittymän yhteydessä on erittäin tärkeä seikka turvallisuuden kannalta. Tasoliittymä on edullista sijoittaa siten, että liittymän tiet ovat soveliaassa kulmassa toisiinsa nähden sekä maasto tai muut esteet eivät rajoita näkemää. Lisäksi ajoneuvon kuljettajan on nähtävä riittävän etäältä opasteet, jotka opastavat kuinka tasoliittymässä ajetaan.

# data[].attributes.body
Tasoliittymien mitoituksessa käytetään apuna mitoitusajoneuvoja. Mitoitusajoneuvo on ajoneuvo, jonka mittojen, painon ja kääntymisominaisuuksien mukaan liittymä mitoitetaan. Mitoitusajoneuvoja on useista eri ryhmistä ja käytetty ajoneuvo edustaa ryhmänsä suurinta sallittua tai muuten on sopiva mitoitukseen. Eri mitoitusajoneuvoryhmiä ovat moduulirekka (Kam), perävaunullinen kuorma-auto (Kap), telilinja-auto (Lat), linja-auto (La), kuorma-auto (Ka) ja henkilöauto (Ha).

# data[].attributes.body
Mitoitusajoneuvojen lisäksi suunnittelussa täytyy huomioida erilaisista ajotavoista johtuvat ajourat sekä lisäksi varattava tilaa mahdollisille ajovirheille. Ajouralla tarkoitetaan mitoitusajoneuvon tarvitsemaa tilaa kääntyessään. Ajotavat on jaoteltu luokkiin A-D. Kun tasoliittymän mitoitusta tehdään, on tiedettävä, onko kyseessä maaseutuliittymä vai taajamaliittymä. Esimerkiksi yleisen tien maaseutuliittymä mitoitetaan yleensä ajotavan A ja mitoitusajoneuvoryhmän Kam mukaan. Taajama-alueen teillä voidaan usein mitoittaa liittymä käyttäen ajotapaa A ja mitoitusajoneuvoryhmää Kap.

# data[].attributes.headline
3. Liikenteen vilkkaus ja mitoitusliikenne sekä -nopeus

# data[].attributes.subject
3. Liikenteen vilkkaus ja mitoitusliikenne sekä -nopeus

# data[].attributes.body
Suunniteltavan tasoliittymän liikenteen vilkkaus vaikuttaa liittymätyypin valintaan, kaistojen määrään sekä valo-ohjauksen tarpeeseen. Liikenteen vilkkauden vaikutusta tasoliittymän suunnitellussa arvioidaan mitoitusliikenteen avulla. Mitoitusliikenne on yleensä vuoden tai kesän keskimääräinen vuorokausiliikenne. Lisäksi tarvittaessa voidaan käyttää huipputuntiliikennettä esimerkiksi liikenteen ohjauksen suunnitteluun. Mitoitusliikennettä on arvioitava yleensä 5-20 vuotta eteenpäin ja suunniteltavan liittymätyypin on kestettävä toimintakelpoisena vähintään 10 vuotta tavallisin kunnossapito- ja huoltotoimenpitein. Jos kyseessä on kustannuksiltaan suurempi tasoliittymä, on vaadittu kestoikä vielä pidempi.

Tasoliittymiä sisältävien teiden nopeusrajoitukset ohjaavat tasoliittymän geometriaa. Suunnittelussa käytetään mitoitusnopeutta, jonka perusteella valitaan liittymätyyppi ja yksityiskohtaisempi mitoitus. Mitoitusnopeuden laskentaperusteeksi valitaan yleensä tiellä yleisesti voimassa oleva nopeusrajoitus eikä nimenomaan liittymän alueella voimassa olevaa todennäköisesti pienempää nopeusrajoitusta. Mitoitusnopeudeksi valitaan nopeus, jonka 85% kuljettajista alittaa. Tällä menettelyllä päädytään yleensä hieman tien nopeusrajoitusta korkeampiin mitoitusnopeuksiin.

# data[].attributes.body
Suunniteltavalle tasoliittymälle voi olla välityskykyvaatimuksia. Välityskyky tarkoittaa käytännössä autojen lukumäärää, jotka voivat läpäistä liittymän yhdessä aikayksikössä. Välityskyky määräytyy tasoliittymän ja liikenteen yhteisvaikutuksesta, ja tärkeimpiä tekijöitä ovat muun muassa tien fyysiset ominaisuudet, liittymän sijainti, liittymätyyppi ja geometria, liikennevirran ominaisuudet sekä liikenteen ohjaus.

# data[].attributes.body
Tasoliittymällä tarkoitetaan kahden tai useamman tien kohtaamista, kuten risteystä tai liittymää, jossa on mahdollista siirtyä tieltä toiselle. Tasoliittymässä kaikki kohtaamispaikan tiet ovat samalla tasolla.

# data[].attributes.body
Liittymät vaikuttavat suuresti liikenneturvallisuuteen ja liikenteen sujuvuuteen. Liittymillä on paljon negatiivisia vaikutuksia liikenteelle kuten onnettomuusriskin kasvu, lisääntynyt polttoaineen kulutus ja matka-ajan pidentyminen. Hyvällä suunnitellulla negatiivisia vaikutuksia voidaan pienentää.

# data[].attributes.body
Tasoliittymätyyppejä on kuutta erilaista ja tyypin valintaan vaikuttavat muun muassa olosuhteet, liikenneturvallisuus sekä kyseessä olevien teiden liikenteellinen ja toiminnallinen merkitys. Periaatteena on että, samoissa tie- ja liikenneoloissa käytetään samaa tasoliittymätyyppiä. Näin tehostetaan tienhoitoa sekä usein toistuvat samanlaiset risteystyypit ovat tienkäyttäjille helpompi omaksua.

# data[].attributes.body
Teiden ja liittymien suunnittelua ohjaavat lisäksi liittymäpolitiikka ja liittymästandardit. Liittymäpolitiikan ideana on, että mitä vilkasliikenteisempi tie tai korkeanopeuksinen tie, sitä vähemmän liittymiä saa tiellä olla. Liittymiä ei ole kuitenkaan mahdollista poistaa kokonaan, jolloin tasoliittymien sijaan suositaan eritasoliittymiä. Liittymästandardeja ohjaa pääasiassa tien luokka ja ominaisuudet.

# data[].attributes.headline
Tekijät: Topi Asmundi, Inka Järvinen, (Lauri) Kasperi Pyykkönen

# data[].attributes.subject
Tekijät: Topi Asmundi, Inka Järvinen, (Lauri) Kasperi Pyykkönen

# data[].attributes.body
Parantaa liikenne turvallisuutta, viihtyvyyttä, luonnon moninaisuutta sekä vähentää liikenteestä aiheutuvia haittoja.

Hoito tapahtuu erilailla eri hoitoluokissa, esim. taaja-alueilla erilaiset hoitovaatimukset kuin taajaman ulkopuolella.

Toimintalinjat:
- vesakonraivaus
- yleinen hoito viherkorttien tai -suunnitelmien mukaan
- veden virtauksen vahvistaminen
- niitto

# data[].attributes.body
Toimintalinjat
- toimivan, turvallisen ja laadukkaan tieverkon takaaminen
- vahvasti kytkeytyneenä tienpidon strategiaan
- kehityskohdat: viheralueiden hoito, pysäköinti- ja levähdysalueiden hoito ja kunnossapito, maisemointi, luonnon monimuotoisuuden vaaliminen ja liikenneturvallisuus

Tieverkko jaettu palvelutasoihin ja hoito niiden mukaan

# data[].attributes.body
-Mitoituksen turvallisuustekijät, esimerkiksi näkymä kaiteen yli, lumenpoisto, meluntorjunta ja sen visuaalinen sopiminen kohteeseen.
-Vältetään ahtauden tunnetta. Moottoriteillä meluesteen etäisyys tien reunasta on normaalisti 3 metriä. Mikäli tien nopeustaso on välillä 80…100 km/h on meluesteen etäisyys tien reunaan hmelueste+1 m ja nopeustasoilla 50…70 km/h hmelueste. Suunnittelussa tulee huomioida myös näkemät sekä liikennemerkkien sijoittuminen ajoradan vieressä tai yläpuolella.

# data[].attributes.body
- Mikäli maasto on tasainen ja tavoitteena on enintään 5 dB vaimennus, voidaan meluesteen pituus määrittää esimerkkikuvan avulla:

# data[].attributes.body
-Esteiden kohdalla on huomioitava tarvittava lumitila. Tien meluesteiden suunnittelu ohjeessa on esitetty mitoitusohjeet vaadittavalle lumitilalle. Lumitilan miniminä voidaan pitää 0,5 m. Jos lunta voidaan aurata esteeseen kiinni on lumitilan minimi 0,35 m
-Meluntorjuntarakenteiden mitoituksessa tulee huomioida rakenteen omapaino, tuulikuorma ja ohikulkeva liikenne
-epätasaisessa maastossa melueste kannattaa sijoittaa paikkaan, jossa esteen tehokas korkeus voidaan saavuttaa mahdollisimman edullisesti.
-Tasaisessa maastossa meluesteen edullisin sijoituspaikka on yleensä tien lähellä tai mikäli suojattava kohde on pieni, mahdollisimman lähellä suojattavaa kohdetta.
-Korkeiden kohteiden melusuojauksessa on huomioitava melun leviäminen tieltä ylöspäin.
-Maanpinnan kovuudella on merkitystä melulaskennoissa. Runsaan kasvillisuuden peittämä maanpinta ei heijasta ääntä, mutta kovien pintojen äänen kantokyky voi olla merkittävä.
-Kova pinta on esimerkiksi vesistö, päällystetty ja pinnoitettu alue.
- Meluseinän sijainnin suoruuteen on kiinnitettävä erityistä huomiota, sillä jo pieni poikkeama suoruudessa saattaa aiheuttaa mutkan vaikutelman kuljettajan näkökulmasta.
-Meluseinän perustukset tulee suunnitella painumattomiksi, jotta ulkonäkö ei muuttuisi ajan myötä.
-Epäjatkuvuuskohtiin, kuten siltaliitoksiin on suositeltavaa tehdä tähystyslinjan katkaiseva rakenne, jossa voidaan suorittaa mahdollisten painumien vaatimat korjaukset

# data[].attributes.body
-Meluesteen kustannuksiin vaikuttaa muun muassa meluesteen korkeus, jännemitta, perustamistapa ja runkomateriaali. Kustannuksiin vaikuttavat lisäksi äänen absorbointiin liittyvät vaatimukset, meluesteen verhoilut sekä muun muassa arkkitehtuuriset seikat.

# data[].attributes.body
Betoniteollisuus Ry
Liikennevirasto, 2015, Tien meluesteiden suunnittelu

# data[].attributes.body
Liikennevirasto, 2014. Viherrakentaminen ja hoito tieympäristössä

# data[].attributes.body
Puuhun liittyviin erityiskysymyksiin kuuluu puun kestoiän arviointi, rakenteellinen puunsuojaus, kyllästetty puu ja kyllästysainetta koskevat merkinnät, vaneri, lämpökäsitelty puu, puu-muovikomposiitti sekä maalausta koskevat määräykset.

Meluesteissä käytettävän puumateriaalin suunnittelukestoikä saadaan alla olevasta taulukosta:

# data[].attributes.body
Rakenteiden laatuvaatimuksia on lukuisia erilaisia ja monet niistä on määrätty standardeilla.

Joitakin poimintoja:
-tuulikuorma lasketaan yleensä standardin mukaisesti käyttäen tuulen perusarvoa
-pystysuoran meluesten tukipilari ei saa taipua liikaa vaakasuunnassa
-murtorajatilassa oleva kuorma ei saa testissä aiheuttaa pilariin tai seinärakenteeseen ylisuurta pysyvää siirtymää
-jos meluesteen etäisyys aurattavasta tiestä on alle 7 m, aurauksessa lentävän lumen aiheuttama kuorma voi olla suurempi kuin tuulikuorm
-meluesteissä ei sallita herkästi syttyviä materiaaleja, kuten muoviverkkoa tai puu- ja muovisäleikköä
-meluesteen vaadittava kestoikä vaihtelee materiaalien mukaan, esim. perustusten, rungon ja kantavien rakenteiden osalta se on 50 vuotta
-materiaalien yleiset laatuvaatimukset liittyvät pääasiassa lujuuteen ja tiiviyteen

# data[].attributes.body
Akustiikan, eli äänen kuuluvuuden laadun huomioiminen on tärkeää meluesteiden suunnittelussa. Meluesteen tarkoituksena on vaimentaa melua suojattavassa kohteessa. Tämä saavutetaan hyvällä akustisella suunnittelulla.

Kaksi akustiikkaan liittyvää fysiikan ilmiötä ovat diffraktio, eli ääniaallon taipuminen esteen seurauksena ja absorptio, eli äänen imeytyminen huokoiseen aineeseen.

# data[].attributes.body
-Äänenvaimennustarve
-Vaikutus maisemaan
-Arkkitehtuuriset syyt
-Käytettävissä oleva tila

Voidaan käyttää myös eri meluntorjuntatapojen yhdistelmiä kuten meluseinän- ja vallin yhdistelmä.

# data[].attributes.body
-Tarkoitus vähentää melulle altistumista ja melusta aiheutuvaa haittaa.
-Väyläsuunnittelu, maankäytönsuunnittelu ja rakenteellseit keinot avainasemassa.

# data[].attributes.body
Rakennetaan maa-aineksesta. Hyvin yleinen melusuojaustyyppi.

+Edullinen
+Ääntä imevä
+Ilkivaltaongelmat pieniä
+Sopii yleensä hyvin ympäristöön

-Vie tilaa, jota esim tiealue voi rajoittaa
-Vaatii suunnittelua peittävän kasvillisuuden suhteen
-Pehmeiköillä voi aiheuttaa painumia tai sortumia

# data[].attributes.body
Samaan aikaan melusuojausrakenne, mutta myös ajoradan turvakaide. Käytetään yleisesti silloilla ja penkereille tien välittömään läheisyyteen.

+Verrattain edullinen rakenne
-Eivät niin tehokkaita meluntorjunnassa, kuin esimerkiksi meluseinä
-Lumenauraus voi häiriintyä
-Visuaalinen sopiminen kohteeseen
-Törmäyskoevaatimukset

# data[].attributes.body
Ohuita ja vähintään 2m korkuisia melusuojauksia

+sopivat ahtaisiin paikoihin
+voidaan sovittaa hyvin maisemaan istutuksilla (turvallisuusnäkökulma huomioituna)
+istutukset vähentävät huoltokustannuksia ilkivallan vähentyessä

-ilkivallalle alttiita

# data[].attributes.body
+visuaalisia, näkymä säilyy ympäristöön
+kevyitä rakenteita
-ilkivaltariski suuri
-hintavia, korjauskustannuksia
-rikkinäiset rakenteet voivat aiheuttaa vaaratilanteita

# data[].attributes.body
Hitsatun teräsverkon muodostama kehikko, joka täytetty kiviaineksella.
+voidaan käyttää uusiomateriaaleja, kuten betonimursketta
+pienet huoltokustannukset
+vähäinen ilkivalta

-käyttö edellyttää painumattomia perustuksia
-paksuus vähintään 1m, mikäli rakenteita ei ole tuettu

# data[].attributes.body
-Melulle altistuvien määrä
-Keihin melu kohdistuu
-Melun voimakkuus
-Mahdollisuudet meluntorjunaan
-Meluntorjunnalla saavutettavien tulosten arviointi
-Meluntorjunnasta aiheutuvat haitat
-Meluntorjunnan kustannukset

# data[].attributes.body
-Tarvetta meluntorjunnalle arvioidaan  melun ohje ja rajaarvoilla
-Ohjearvot yö 22-07 ja päivä 07-22
-Esimerkiksi vanhoilla asutusalueilla ohjearvo yöaikaan on 50dB, uusilla 45 dB ja loma sekä virkistysalueilla 30dB.
-Meluntorjunnan tavoitteena on alittaa ohjearvonmukainen melutaso
- Meluesteiden rakentamisesta voidaan perustellusti luopua ja käyttää muita meluntorjuntaratkaisuja, kuten nopeusrajoitusten alentamista jne.

# data[].attributes.body
Syväkuivatuksella tarkoitetaan tien ja ratarakanteen päällysrakenteiden sekä alusrakenteiden kuivatusta niiden kestävyyden ja kantavuuden ylläpitämiseksi.

# data[].attributes.body
-Vajovedet ovat päällysrakenteen vaurioista muuhun rakenteeseen valuvaa vettä
-Pohjavesien virtaukset voivat aiheuttaa erityisesti routimisvaurioita

# data[].attributes.body
-Kokemusperäinen ja laskennallinen mitoitus
-Rummut ja sillat

# data[].attributes.body
Pintakuivatuksen tarkoituksena on estää veden kertyminen radan tai tien pinnoitukselle, sekä niitä reunustaville penkereille ja vierialuille, tai vaihtoehtoisesti poistaa sinne jo kertyneet vesimäärät.

# data[].attributes.body
Pintakuivatuksen suunnittelu ja toteutus eroavat eri tienosuuksilla, kuten suoralla tiellä, risteyksissä sekä maanteiden ja kevyen liikenteen väylien välillä.

# data[].attributes.body
-Lait ohjaavata hulevesien hallintaa
-Tulvahuippujen arviointi ja niiden vaikutus tien kuivatukseen
-Hulevesien suodatustarve

# data[].attributes.body
Suomessa talviolosuhteet vaikuttavat tien kuivatuksen suunnitteluun

# data[].attributes.body
-Maantie- ja ratarakenteiden suunnittelussa tulee huomioida, miten vesi pääsee pois pinnoilta ja rakenteista
-Toteutetaan pinta- ja syväkuivatuksella
-Kuivatusmenetelmien valinnassa huomioitava: liikenneturvallisus, ulkonäkö, sekä ratkaisujen toimivuus jokaisessa tilanteessa

# data[].attributes.body
-Pintakaltevuuksien järjesteleminen
-Avouomat
-Sadevesiviemärit ja kaivot
-Pumput
-Eroosiosuojaus
-Rummut

# data[].attributes.body
Liikennevirasto 2013. Teiden ja ratojen kuivatuksen suunnittelu. Liikenneviraston ohjeita 5/2013. Helsinki 2013. ISBN 978-952-255-250-1.

# data[].attributes.body
- Kasvualustat ja katteet
- Nurmiverhous
- Niityt ja kedot
- Istutukset: puut, pensaat, köynnökset ja perennat
- Metsät

# data[].attributes.body
- Urakkasopimus, Sopimuskatselmuspöytäkirja & rakennusrakan yleiset ehdot (YSE1998)
- Pääurakoitsija vastaa urakkasopimuksen toteutumisesta
- Vastaava työnjohtaha vastaa aikataulusta, turvallisuudesta & toteutuksesta
- Yhteistyö tierakentajien ja viherrakentajien kesken (materiaalikierto ja yhteinen kalusto) pienentää kustannuksia

# data[].attributes.body
- YSE1998 ei ota kantaa kasvillisuuteen, joten kasvillisuutta koskevat takuu menettelyt sovitaan erikseen
- Mikäli ei muuta sovittu, 2 vuoden takuuaika, jonka jälkeen kasvuunlähtötarkastus
- Vheralalla käytäntö: ennen juhannusta istutettujen kasvien kasvuunlähtötarkastus syksyllä ja syysistutusten tarkastus seuraavana keväänä
- Ristiriitojen välttämiseksi takuutöistä pidetään kirjaa

# data[].attributes.body
- Näkyvyys: varoistusvalaisimet, eteen ja taakse näkyvät varoituslevyt, puhtaat varoitusasut
- Pyörivät teräosat suojattava
- Koneiden kuljettajien olot
- Törmäyssuojat
- Liikennemerkit

# data[].attributes.body
- Toiminnallinen kunto (1)
- Isommat tiet isommalla prioriteettiasteella
- Liikennemerkkien informaatio yksinkertaista
- Tilaaja vastaa
- Reunapaalujen tulee toimia johdonmukaisesti

# data[].attributes.body
- sivuojat ja rummut, laskuojat, reunatuet ja kourut, hulevesikaivot ja -viemärit ja pumppaamot, salaojat kaivoineen sekä teiden pintarakenteen kaltevuus

Soratiet ja rak. heikot pääl. tiet
- Poikkileikkauksen kaltevuuden pitäminen riittävänä, reunapalteiden poisto
- Ojitus 10-15v välein, leventymien poisto

Muut päällystetyt tiet
- ongelmia aiheuttavien tienkohtien, tienosien ja vesien laskuyhteyksien erittely kuivatussuunnitelmaan
- Tiheämpää ylläpitoa tietyille ojille ja nurmetetuille välialueille

# data[].attributes.body
- Kaiteen tulee olla oikean korkuinen ja joustava
- 1995 jälkeen rakennetut kaiteet toimivat täysin oikein

- Toimenpiteet liikenneturvallisuus edellä
- Ennen vuotta -95 rakennettuja kaiteita kannattaa uusia
- Isommat ja vilkkaammat tiet ennen pieniä teitä
- Ulkonäköä korjaavat toimenpiteet

# data[].attributes.body
- riista-aidat
- 900 tiekilometriä
- 1970-luvulta lähtien rakennettu

- Kuntoa seurataan ->  toimenpiteet
- hoitourakoita enne perusteellinen kunnon tarkastus
- Aidan suoristus, verkon uusiminen
- kallioleikkausten suojaus (laki)

# data[].attributes.body
Syväkuivatus voidaan toteutetaan avo-ojan, sivu- tai salaojan avulla.

# data[].attributes.body
- Katoksia noin 7000, joista lähes kaikkien hoitovastuu tiehallinnolla (nyk. Väylävirasto/ELY-keskukset)
- Muutamia katoksia kuntien ja mainosyhtiöiden hoitovastuulla
- Monia eri varustelutasoja, jotka myös vaikuttavat kunnossapitoon

Toimintalinjat:
- Kunto luokitellaan viisiportaisella kuntoluokituksella
- Etusijalla esteettömät ja vilkkaat pysäkit
- Korjaus, uusiminen tai poisto

# data[].attributes.body
Huolehditaan tiealueen ja liikenneympäristön yleisestä siisteydestä.

Toimilinjat:
- huolehditaan siisteydestä, erityisesti palvelualueista
- keväisin tiet harjataan ja tarvittaessa pestään

# data[].attributes.body
- Nykyään huomioidaan työiden aikaiset päästöt mm. polttoainetaloudellisilla koneilla ja pakokaasujen jälkikäsittelyllä
- Koneen valinta hoitoluokan ja kohteenmukaan

# data[].attributes.body
Tien elementtien sovitus maastoon
Esteettisyys
Viihtyisyys
Monimuotoisuus
Paikkojen tunnistaminen
Optinen ohjaus

# data[].attributes.body
Uhanalaisen lajin säilyminen on vaarantunut
Tavoite: vähentää väylänpidon ja liikenteen haittavaikutuksia luonnon monimuotoisuudelle
Arvokkaita lajeja voidaan siirtää

# data[].attributes.body
Vaihtelu eri alueiden välillä:
-maantiet
-eritasoliittymät
-pysäköimis- ja levähdysalueet

# data[].attributes.body
Voidaan pyrkiä tuottamaan korvaavia elinympäristöjä, mikäli toteutettava hanke aiheuttaa luontoarvojen heikentymistä.
Korvaavien elinympäristöjen tarve tulee havaita riittävän ajoissa.

# data[].attributes.body
Haittakasvi ruohovartinen rikkakasvi
Haittakasvit ovat yleensä kotimaista alkuperää

Vieraslajit ovat levinneet luontaiselta levinneisyysalueeltaan joko tahattomasti tai tarkoituksella
Vieraslajit voivat olla suuri uhka
Nopeimmin leviävät kookkaat, voimakaskasvuiset ja paljon siemeniä tuottavat lajit

# data[].attributes.body
Hulevesien hallinta
Pintaeroosio
Kasvi- ja eläinlajien levinneisyys
Kasvi- ja eläinlajien uhanalaisuus

# data[].attributes.body
- Sijaitsevat taajamissa
- Suurin kuluminen aurauskalustosta

Toimintalinjat:
- Vauriot korjataan lähinnä keväisin
- Korjataan uusien laatumääräysten mukaisesti
- Otetaan myös esteettiset vaatimukset huomioon
- Parannetaan esteettömyyttä

# data[].attributes.body
Normaalit hoitoluokat
Taajamien hoitoluokat
Erityisalueiden hoitoluokat

# data[].attributes.body
- Kunnossapidon tavoitteena suojauksen toimivuuden ylläpito

Toimintalinjat:
- Korjataan syntyneet vauriot ripeästi
- Merkitään suojausten sijainti maastoon
- Estetään rikkoontuminen ottamalla suojauksen olemassaolo huomioon rakennussuunnitelmissa