# data[].attributes.body
Cyberbullyingul înseamnă bullying prin folosirea tehnologiilor digitale. Este vorba despre un comportament repetat cu scopul de a-i speria, înfuria sau umili pe cei vizați.
Cyberbullying-ul poate avea o gravitate mai    mare  asupra  victimei  din  cauza  faptului  că  agresorul  se află  sub  protecția  anonimatului,

săvârșind  acțiuni  pe  care,  în  viața  reală,  nu  le-ar fi  comis.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ce este cyberbullyingul?
Cyberbullyingul înseamnă bullying prin folosirea tehnologiilor digitale. Se poate întâmpla pe rețelele de socializare, pe platformele de schimb de mesaje, platformele de jocuri și pe telefoanele mobile. Este vorba despre un comportament repetat cu scopul de a-i speria, înfuria sau umili pe cei vizați. Printre exemple se numără:

răspândirea minciunilor sau postarea de fotografii jenante ale cuiva pe rețelele de socializare;

transmiterea de mesaje supărătoare sau de amenințări prin platformele de schimb de mesaje;

copierea identității unei persoane și transmiterea în numele acesteia de mesaje răuvoitoare cuiva.

Agresiunea de tip bullying față-în-față și cea în mediul online se pot petrece concomitent. Dar cyberbullying lasă amprente digitale- înregistrări care se pot dovedi utile și care pot oferi dovezile necesare pentru a putea pune capăt agresiunii.
Dacă te temi pentru siguranța ta sau pentru ceva ce ți s-a întâmplat în mediul online, vorbește imediat cu un adult în care ai încredere. Sau accesează Child Helpline International pentru a identifica mijloace de ajutor în țara ta.

1. Sunt hărțuit(ă) în mediul online? Cum faci diferența dintre o glumă și bullying?

Toți prietenii glumesc unii cu ceilalți, dar, uneori, e greu să îți dai seama dacă cineva doar se amuză sau vrea să te rănească, mai ales în mediul online. Câteodată iau chestiunea în glumă și îți spun "glumeam doar," sau " nu o lua prea în serios."

Dar dacă te simți ofensat sau crezi că ceilalți râd de tine și nu cu tine, atunci gluma a mers prea departe. Dacă continuă chiar și după ce ai rugat persoana respectivă să se oprească și încă te frământă cele întâmplate, atunci ar putea fi vorba de bullying.

Iar atunci când agresiunea are loc online, poate atrage după sine atenția nedorită din partea multor persoane, inclusiv a necunoscuților. Oriunde s-ar întâmpla, dacă te nemulțumește, nu ești obligat să o accepți.

Spune-i cum vrei, dar dacă te face se te simți prost și nu încetează, atunci este mai bine să ceri ajutor. Oprirea cyberbullyingului nu se rezumă doar la demascarea hărțuitorilor (bullies), ci presupune și recunoașterea faptului că toți merităm respect, atât în mediul online cât și în viața reală.
Înapoi la întrebări

2. Care sunt efectele agresiunii de tip cyberbullying?

Când agresiunea de tip bullying are loc în mediul online, simți că ești atacat oriunde te-ai afla, chiar și în propria casă. Poate părea o situație fără scăpare. Efectele pot fi de lungă durată și pot afecta o persoană în multe feluri:

Psihic- te simți supărat, stânjenit, prost, chiar furios.

Emoțional- te simți rușinat sau îți pierzi interesul pentru lucrurile care îți plac.

Fizic- te simți obosit (ai insomnii) sau ai simptome precum dureri de stomac sau de cap.

Teama de a fi luat în râs sau de a fi hărțuit de alții te poate împiedica să te exprimi liber sau să încerci să rezolvi problema. În cazuri extreme, cyberbullingul poate duce și la suicid.

Agresiunile de tip cyberbullying ne pot afecta în multe feluri. Dar situația poate fi depășită și persoanele afectate își pot redobândi încrederea și sănătatea.
Înapoi la întrebări

3. Cu cine ar trebui să vorbesc dacă cineva mă agresează în mediul online? De ce este important să raportezi?

Dacă simți că ești ținta agresiunii de tip bullying, primul pas este să ceri ajutorul unei persoane în care ai încredere, precum părinții tăi sau un membru apropiat al familiei sau un alt adult de încredere.

În școala ta îi poți cere ajutorul unui consilier, profesorului de sport sau profesorului tău preferat.

Și dacă nu te simți confortabil să vorbești cu o persoană cunoscută, caută un serviciu de asistență telefonică din țara ta sau vorbește cu un consilier profesionist.

Dacă agresiunea are loc pe o platformă socială, poți bloca agresorul și îi poți raporta comportamentul în mod formal pe platforma respectivă. Companiile de rețele de socializare au obligația de a le oferi un mediu sigur utilizatorilor lor.

Strângerea dovezilor, precum mesaje text și capturi de ecran ale postărilor de pe rețelele de socializare, poate fi utilă, pentru a arăta ce se întâmplă.

Pentru a pune capăt bullying-ului, agresiunea trebuie identificată, iar raportarea situațiilor este esențială. De asemenea, poate fi de ajutor și să îi arăți agresorului că acțiunile sale sunt inacceptabile.

Dacă ești într-o situație de pericol iminent, contactează poliția sau serviciile de urgență din țara ta.
Facebook/Instagram:
Dacă ești bullied în mediul online, te încurajăm să vorbești cu un părinte, profesor sau o persoană de încredere - ai dreptul să fii în siguranță. De asemenea, procesul prin care poți raporta acțiunile de bullying direct din Facebook sau Instagram este foarte ușor.

Poți trimite echipei un raport anonim referitor la o postare, comentariu sau poveste de pe Facebook sau Instagram.

Avem o echipă care verifică aceste rapoarte 24/7 în întreaga lume în 50+ limbi și vor șterge orice postare abuzivă. Aceste rapoarte sunt întotdeauna anonime.

Avem disponibil pe Facebook un ghid care te poate ajuta în a face față bullyingului sau îți poate oferi sfaturi utile pentru a acționa dacă ești martorul unui astfel de comportament. Pe Instagram, avem de asemenea un Ghid al Părinților care oferă recomandări pentru părinți, tutori despre felul în care se pot confrunta cu cyberbullying-ului.
Twitter:
Dacă crezi că ești ținta cyberbullyingului, cel mai important lucru este să te asiguri că ești în siguranță. Este esențial să ai pe cineva cu care să vorbești despre ceea ce ți se întâmplă. Poate fi un profesor, un alt adult de încredere sau un părinte. Discută cu părinții tăi sau cu prietenii tăi despre ce-i de făcut dacă tu ești sau un prieten al tău este ținta cyberbullying-ului.

Noi încurajăm oamenii să ne raporteze conturile care încalcă regulile platformei noastre. Puteți face asta prin intermediul paginilor de suport la Centru de ajutor sau prin mecanismul de raportare in-Tweet făcând click pe opțiunea "Raportează un Tweet".
Înapoi la întrebări

4. Mă confrunt cu cyberbullying, dar îmi este teamă să le vorbesc părinților mei despre asta. Cum să îi abordez?

Dacă ai de-a face cu agresiuni de tip cyberbullying, să te adresezi unui adult de încredere- o persoană cu care poți discuta în siguranță- este cel mai important prim pas pe care îl ai de făcut.

Nu tuturor le este ușor să vorbească cu părinții. Dar sunt lucruri pe care le poți face pentru a ușura comunicarea. Alege momentul dialogului când știi că îți pot acorda toată atenția lor. Explică cât de serioasă este problema pentru tine. Nu uita că este posibil ca ei să nu fie atât de familiarizați cu tehnologia pe cât ești tu, deci se poate să fie nevoie să îi ajuți să înțeleagă ce se întâmplă.

Poate că nu vor avea soluții imediate pentru tine, dar sunt șanse foarte mari ca ei să dorească să te ajute și împreună puteți găsi o soluție. Două minți lucrează mai bine decât una singură. Dacă ești nesigur de ceea ce ai de făcut, gândește-te să ceri ajutorul altor persoane de încredere. De multe ori, sunt mai multe persoane decât ai putea crede cărora le pasă de tine și sunt dornice să te ajute.
Înapoi la întrebări

5. Cum îmi pot ajuta prietenii să raporteze un caz de cyberbullying, mai ales atunci când ei nu vor să o facă?

Oricine poate deveni victima cyberbullyingului. Dacă observi că o persoană pe care tu o cunoști este ținta unei astfel de agresiuni, încearcă să îți oferi susținerea.

Este important să îți asculți prietenul. De ce nu vrea să raporteze agresiunea de tip cyberbullying? Cum se simte? Spune-i că nu trebuie să raporteze nimic în mod formal, dar că este esențial să vorbească cu cineva care să îl poată ajuta.

Nu uita, prietenul tău poate fi într-o stare delicată. Arată-i bunăvoința ta. Ajută-l să se gândească la ce ar putea spune și cui. Oferă-te să îl însoțești dacă se hotărăște să raporteze situația. Și mai important, amintește-i că ești acolo să îl susții și că vrei să îl ajuți.

Dacă prietenul tău tot nu vrea să raporteze incidentul, susține-l în a identifica un adult de încredere care să îl ajute să gestioneze situația. Nu uita că în anumite situații consecințele agresiunilor online pot pune în pericol viața.

Dacă nu îți oferi sprijinul persoana în cauză poate rămâne cu sentimentul că nimănui nu îi pasă sau că toată lumea este împotriva ei. Vorbele tale pot face diferența.
Oricine poate deveni victima cyberbullyingului.
Facebook/Instagram:

Știm că poate fi greu să raportezi pe cineva. Dar nu-i niciodată în regulă ca cineva să agreseze o persoană.

Raportarea unui conținut abuziv către Facebook sau Instagram ne poate ajuta să îmbunătățim condițiile de siguranță pe platformele noastre. Agresiunea de tip bullying și hărțuirea au, prin definiție, un caracter extrem de personal, așadar, în multe cazuri avem nevoie de o persoană care să ne semnaleze acest comportament înainte de a-l identifica sau elimina noi.

Raportarea unui caz de cyberbullying este întotdeauna un demers anonim pe Instagram sau Facebook și nimeni nu va ști vreodată că ne-ai adus la cunoștință acest comportament.

Poți raporta o situație cu care te-ai confruntat tu, dar este la fel de simplu să raportezi pentru unul dintre prietenii tăi folosind instrumentele disponibile direct în aplicație. Mai multe informații despre cum poți raporta ceva sunt disponibile în Centrul de ajutor Instagram și Centrul de ajutor Facebook.

De asemenea, îi poți vorbi prietenului tău despre un instrument Instagram numit Restrictioneaza, unde îți poți proteja contul cu discreție fără a fi nevoit să blochezi pe cineva - acțiune aspră pentru unele persoane.

Am autorizat raportarea din partea unei alte persoane, ceea ce înseamnă că poti raporta în numele altei persoane. Acestă funcție poate fi folosită pentru a raporta cu privire la informații personale și furtul identității.
Înapoi la întrebări

6. Cum putem pune capăt cyberbullyingului fără a renunța la accesul la internet?

Mediul online are nenumărate beneficii. Totuși, precum multe alte lucruri în viață, acestea vin la pachet cu riscuri de care trebuie să te protejezi.

Dacă ai de-a face cu agresiuni online, este indicat să ștergi unele aplicații sau să rămâi offline o perioadă pentru a-ți da timp să îți revii. Dar a nu folosi Internetul nu este o soluție pe termen lung. Nu ai făcut nimic rău, deci de ce să fii pus tu într-o poziție dezavantajată? Chiar le poate transmite agresorilor un semnal greșit, încurajându-le astfel comportamentul inacceptabil.

Cu toții ne dorim să punem capăt agresiunilor online, de aceea raportarea cyberbullyingului este atât de importantă. Dar crearea Internetului pe care ni-l dorim presupune mai mult decât demascarea agresorilor. Trebuie să ne gândim la faptul că ceea ce distribuim sau spunem îi poate răni pe ceilalți. Trebuie să fim binevoitori unii cu ceilalți în mediul online și în viața reală. Depinde de noi toți!
Trebuie să ne gândim la faptul că ceea ce distribuim sau spunem îi poate răni pe ceilalți.
Să păstrăm Instagram și Facebook locuri sigure și pozitive în care să te poți exprima este important pentru noi - oamenii se vor simți în largul lor și se vor exprima liber dacă se simt în siguranță. Dar noi știm că agresiunile de tip bullying online pot apărea și pot da naștere unor experiențe neplăcute. De aceea, la Instagram și Facebook ne angajăm să luptăm împotriva intimidării online.

Facem asta prin două metode principale. În primul rând, folosim tehnologia pentru a preveni situațiile în care oamenii devin țintele sau martorii unor intimidări. De exemplu, utilizatorii pot să activeze o setare care folosește tehnologia inteligenței artificiale pentru a filtra în mod automat și a ascunde comentariile intimidante menite să hărțuiască sau să supere.

În al doilea rând, depunem eforturi pentru a încuraja comportamentul și interacțiunile pozitive punându-le la dispoziție utilizatorilor instrumente pentru a-și personaliza experiența pe Facebook și Instagram. Restricționează este un instrument conceput pentru a-ți oferi posibilitatea să îți protejezi cu discreție contul ținând în același timp sub observație un hărțuitor.

De vreme ce sute de milioane de oameni împărtășesc idei pe Twitter, nu este surprinzător că nu ne punem cu toții de acord asupra lor. Acesta este unul dintre beneficiile oferite întrucât putem cu toții învăța din opinii diferite și discuții respectuoase.

Dar, uneori, după ce ai ascultat pe cineva o vreme, poate că nu vrei să mai asculți opiniile respective. Dreptul lor de a-și exprima opiniile nu înseamnă că tu ai obligația să le asculți.
Înapoi la întrebări

7. Cum pot preveni folosirea informațiilor mele personale în scopul manipulării sau umilirii mele pe rețelele de socializare?

Gândește-te de două ori înainte de a posta sau distribui ceva online- acea postare rămâne online și poate fi folosită de cineva mai târziu pentru a-ți face rău. Nu divulga detaliile personale precum adresa ta, numărul tău de telefon sau numele școlii tale.

Află mai multe despre setările de confidențialitate ale aplicației tale preferate de socializare. Iată o serie de acțiuni disponibile pe majoritatea rețelelor:

Poți alege cine îți poate vizualiza profilul, cine îți poate trimite mesaje directe sau cine îți poate lăsa un comentariu prin configurarea setărilor de confidențialitate ale contului tău.

Poți raporta comentarii, mesaje și fotografii supărătoare și poți cere să fie șterse.

În afară de ștergerea din lista de prieteni, poți bloca în totalitate pe cineva și nu vor mai putea nici să îți vizualizeze profilul și nici să te contacteze.

De asemenea, poți alege ca anumite persoane să îți lase comentarii care să fie vizibile doar pentru ele, fără a le bloca în totalitate.

Poți șterge postări de pe profilul tău sau le poți ascunde pentru a nu mai putea fi vizualizate de anumite persoane.

Pe majoritatea rețelelor tale preferate de socializare, utilizatorii nu primesc notificare când îi blochezi, restricționezi sau raportezi.
Înapoi la întrebări

8. Agresiunea de tip cyberbullying se pedepsește?

Majoritatea școlilor tratează cu seriozitate bullyingul și iau măsuri împotriva acestuia. Dacă ești victima cyberbullyingului de către colegi, semnalează situația școlii tale.

Persoanele care sunt victimele oricărei forme de violență, inclusiv bullying și cyberbullying trebuie să fie îndreptățite, iar agresorul trebuie tras la răspundere.

Legile privind bullying-ul, și în special cyberbullying-ul, sunt relativ noi și nu au fost adoptate peste tot. De aceea, multe state invocă alte legi pertinente, precum legile împotriva hărțuirii, pentru a-i pedepsi pe agresorii din mediul online.

În statele care au legi specifice pentru a contracara cyberbullyingul, comportamentul online care provoacă în mod voit suferință emoțională este considerat o activitate infracțională. În unele dintre aceste state, victimele cyberbullyingului pot solicita protecție, interdicția comunicării cu o anumită persoană și restricționarea temporară sau permanentă a utilizării dispozitivelor electronice folosite de acea persoană pentru a agresa în mediul online.

Totuși, este important de știut că pedeapsa nu este întotdeauna metoda cea mai eficientă de a modifica comportamentul agresorilor. De cele mai multe ori este mai bine să încerci să remediezi răul provocat și să îmbunătățești relația.

Pe Facebook avem un set de Standarde ale Comunității, iar pe Instagram avem Regulile comunității, pe care comunitatea noastră este rugată să le respecte. Dacă identificăm conținut care încalcă aceste politici, precum bullying sau hărțuire, îl vom șterge.

În cazul în care consideri că ți-a fost dezactivat contul din greșeală, admitem și contestarea deciziilor. Pe Instagram, poți contesta ștergerea conținutului sau dezactivarea contului prin Centrul de ajutor. Pe Facebook poți parcurge același proces accesând Centrul de ajutor.
Twitter:
Susținem cu tărie regulile noastre pentru a le asigura tuturor persoanelor posibilitatea de a lua parte la discuții publice într-un mod liber și sigur. Aceste reguli acoperă în mod specific un număr de arii care includ subiecte precum:

Violența

Exploatarea sexuală a copiilor

Abuz/ hărțuire

Conduită care instigă la ură

Suicid sau autoagresiune

Imagini cu conținut sensibil, inclusiv violență sau conținut pentru adulți

Luăm măsuri atunci când regulile sunt încălcate. Când acționăm, o putem face în baza unui conținut specific sau a unui cont.
Înapoi la întrebări

9. Companiilor care fac afaceri pe Internet nu pare să le pese de bullying online și de hărțuire. Sunt trase la răspundere?

Aceste companii acordă din ce în ce mai multă atenție problemelor legate de bullying online.

Multe dintre ele introduc metode de abordare și de protecție mai bună a utilizatorilor prin noi instrumente, orientare și metode de raportare a agresiunilor online.

Dar este drept că este nevoie de mai multe eforturi. Mulți tineri au de-a face cu cyberbullying zi de zi. Unii dintre ei se confruntă cu forme extreme de agresiune online. Unii au recurs la sinucidere.

Companiile din domeniul tehnologiilor au responsabilitatea de a-și proteja utilizatorii și în special pe copii și pe tineri.

Nouă ne revine misiunea de a-i trage la răspundere când acțiunile lor nu se ridică la înălțimea responsabilităților pe care le au.
Înapoi la întrebări

10. Sunt disponibile instrumente online anti-bullying pentru copii sau tineri?

Fiecare platformă de socializare pune la dispoziție instrumente diferite (vezi mai sus instrumentele disponibile) prin care poți restricționa lista persoanelor care îți pot lăsa comentarii sau care îți pot vizualiza postările sau a celor care se pot conecta automat ca prieteni și prin care poți raporta cazuri de bullying. Multe dintre aceste instrumente presupun pași simpli precum blocarea, ascunderea sau raportarea cyberbullyingului. Vă încurajăm să le parcurgeți.

Rețelele de socializare pun, de asemenea, la dispoziție instrumente educaționale și de orientare pentru copii, părinți și profesori care le permit să afle mai multe despre riscurile și metodele de a naviga în mediul online în siguranță.

În plus, prima linie de apărare împotriva cyberbullying-ului poți fi tu. Gândește-te unde este prezent cyberbullyingul în comunitatea ta și la metode prin care poți ajuta - exprimă-te cu fermitate, demască agresorii online și vorbește cu adulții în care ai încredere sau informează-i pe cei din jur cu privire la acest aspect. Chiar și un simplu gest de bunăvoință poate contribui în mod semnificativ.

Dacă te temi pentru siguranța ta sau pentru ceva ce ți s-a întâmplat în mediul online, vorbește imediat cu un adult în care ai încredere. Multe țări au o linie de ajutor dedicată unde poți suna gratuit și poți vorbi cu un specialist păstrându-ți anonimitatea. Sau accesează Child Helpline International pentru a identifica mijloace de ajutor în țara ta.
Prima linie de apărare împotriva cyberbullying-ului poți fi tu.
Facebook/Instagram:

Avem o serie de instrumente menite să le ofere siguranță tinerilor:

Poți alege să ignori mesajele unui agresor (bully) sau poți folosi instrumentul nostru Restrictionează pentru a-ți proteja contul în mod discret fără ca persoana respectivă să fie notificată.

Poți modera comentariile lăsate postărilor proprii.

Îți poți modifica setările astfel încât doar persoanele pe care le urmărești să îți trimită un mesaj direct.

Iar pe Instagram, noi îți trimitem o notificare când ești pe cale să postezi ceva ce ar putea fi ofensator și te încurajăm să te gândești de două ori înainte de a face acest lucru.

Pentru mai multe sfaturi despre cum să te protejezi pe tine și pe ceilalți de cyberbullying, citește resursele noastre pe Facebook sau Instagram.

Dacă utilizatorii Twitter devin agasanți sau transmit mesaje ofensatoare avem instrumente care să te ajute, iar lista de mai jos îți oferă link-urile către Instrucțiunile necesare pentru a activa setările. Ghidul nostru "Teaching and Learning with Twitter" conține aceste instrucțiuni și multe altele.

Ignoră - șterge Tweet-urile unui cont din cronologia ta fără a înceta să urmărești sau fără a bloca acel cont

Blochează - restricționează posibilitatea anumitor conturi de a te contacta, de a-ți vedea Tweet-urile și te a te urmări

Raportează - raportează un comportament abuziv

Înapoi la întrebări

Material realizat prin colaborarea cu experții: Sonia Livingstone, OBE, Professor Social Psychology, Department of Media and Communications, London School of Economics; Professor Amanda Third, Professorial Research Fellow, Institute for Culture and Society, Western Sydney University.

Mulțumiri speciale: Facebook, Instagram and Twitter.

Din partea UNICEF au colaborat: Mercy Agbai, Stephen Blight, Anjan Bose, Alix Cabral, Rocio Aznar Daban, Siobhan Devine, Emma Ferguson, Nicole Foster, Nelson Leoni, Supreet Mahanti, Clarice Da Silva e Paula, Michael Sidwell, Daniel Kardefelt Winther.

# data[].attributes.attachment_link.title
Cyberbullying: Ce este și cum îi punem capăt?

# data[].attributes.attachment_link.description
"Ce ați vrea să știți despre cyberbullying?" Am adresat această întrebare tinerilor și am primit mii de răspunsuri din întreaga lume.

# data[].attributes.body
Cyberstalking este orice fel de formă de hărțuire pe care o poți face prin mijloace electronice de comunicare la distanță.

Termenul  de  Cyberbullying se  folosește doar atunci când părțile implicate sunt copii sau adolescenți, în cazul adulților folosindu-se termeni

distincți precum Cyber-harrasment sau Cyberstalking.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ce poți face legal când dai peste cyberstalking adică atunci când cineva te stalkărește? - Avocatoo

# data[].attributes.attachment_link.description
Ce este cyberstalking și ce poți face atunci când ești hărțuit în mediul online? Cui te adresezi și ce sancțiuni riscă acele persoane?

# data[].attributes.attachment_link.embed_code
Ce poți face legal când dai peste cyberstalking adică atunci când cineva te stalkărește?

# data[].attributes.headline
Unde se desfășoară cyberbullying-ul și cyberstalking-ul?

# data[].attributes.subject
Unde se desfășoară cyberbullying-ul și cyberstalking-ul?

# data[].attributes.body
În România 69% dintre copii, au fost martori ai hărțurii în mediul online.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
În România, un procent de 69% dintre copii au fost martori ai hărţuirii în mediul on-line, arată cele mai noi date privind cyberbullying-ul, procesate de Organizaţia Salvaţi Copiii, care a lansat, vineri, o extensie împotriva hărţuirii pe internet a copiilor.

Statistică alarmantă: În România, 69% dintre copii au fost martori ai hărţuirii în mediul on-line în 2016

Extensia, care poate fi găsită la www.oradenet.ro/extensie, se instalează cu uşurinţă, scopul ei fiind de a detecta cuvintele agresive sau injurioase de pe orice website accesat cu ajutorul browserului web Google Chrome, inclusiv chat-urile asociate reţelelor sociale, şi de a suprascrie cuvintele negative cu mesaje educative, de respect şi toleranţă.

În România un procent de 69% dintre copii au fost martori ai hărţuirii în mediul on-line, arată cele mai noi date privind cyberbullying-ul, procesate de Organizaţia Salvaţi Copiii într-un studiu din anul 2016, informează organizaţia neguvernamentală într-un comunicat de presă remis MEDIAFAX.

De asemenea, un alt studiu privind utilizarea Internetului, desfăşurat în 2015, indică faptul că 41% dintre părinţi menţionează expunerea la imagini şi cuvinte violente ca numărându-se printre riscurile întâmpinate în ultimul an de copiii lor pe internet.

„Lansăm această extensie pentru a le oferi părinţilor o unealtă cu ajutorul căreia să îi protejeze pe copii de conţinutul negativ care se găseşte pe multe dintre website-urile, reţelele sociale sau grupurile de discuţii online. Ea se adresează cu precădere părinţilor ai căror copii au vârsta cuprinsă între 6 şi 12 ani şi reprezintă o soluţie tehnică ce permite navigarea celor mici fără riscul de a vedea sau a li se adresa cuvinte urâte. Prin această soluţie, dorim totodată să încurajăm părinţii să iniţieze discuţii cu cei mici privind ceea ce întâmpină online", a declarat Gabriela Alexandrescu, preşedinte executiv al Organizaţiei Salvaţi Copiii.

O caracteristică importantă a extensiei #FărăUrăPeNet este aceea că în momentul în care copiii vor întâlni cuvinte sau expresii suprascrise, ei vor fi redirecţionaţi către website-ul oradenet.ro unde, într-o pagină dedicată combaterii cyberbullyingului, vor afla informaţii importante despre cum pot reacţiona şi combate efectele nocive ale acestui fenomen. Printre acestea se numără: precauţia cu privire la oferirea de poze şi date personale; evitarea răspunurilor oferite agresorilor, care vor fi percepute ca o încurajare de a continua bullying-ul; anunţarea părinţilor sau profesorilor, în cazul în care agresiunile se petrec în şcoală.

„Adeseori, comportamentele de tip bullying sunt considerate de numeroşi adulţi, părinţi şi cadre didactice, ca strategii de adaptare fireşti pe care copiii le folosesc în mod natural şi pentru care nu este necesară intervenţia adulţilor. În realitate, cei mici au nevoie de sprijin pentru depăşirea situaţiilor de acest gen. În copilăria timpurie, când copiii învaţă să citească şi să scrie, ei se pot lovi de cuvinte urâte şi nu vor şti cum să reacţioneze. Dincolo de latura tehnică, instrumentul pe care proiectul Ora de Net îl pune la dispoziţia părinţilor are scopul de a genera un pretext pentru abordarea unor teme conexe, precum relaţionarea cu ceilalţi sau informaţiile disponibile pe Internet", a explicat Diana Stănculeanu, psiholog în cadrul Organizaţiei Salvaţi Copiii.

# data[].attributes.attachment_link.title
Statistică alarmantă: În România, 69% dintre copii au fost martori ai hărţuirii în mediul on-line

# data[].attributes.attachment_link.description
În România, un procent de 69% dintre copii au fost martori ai hărţuirii în mediul on-line, arată cele mai noi date privind cyberbullying-ul, procesate de Organizaţia Salvaţi Copiii, care a lansat, vineri, o extensie împotriva hărţuirii pe internet a copiilor.

# data[].attributes.headline
Recomandări de prevenire a fenomenelor de cyberbullying și cyberstalking

# data[].attributes.subject
Recomandări de prevenire a fenomenelor de cyberbullying și cyberstalking

# data[].attributes.body
• autoeducarea ,
• încurajarea tinerilor să nu dezvăluie informații de identificare, în mediul online;
• configurarea setărilor de confidențialitate
• căutarea numelui propriu pe toate motoarele de căutare importante pentru a urmări ce informații personale sau fotografii apar.
• ignorarea și ștergerea mesajelor de la persoane necunoscute;
• limitarea, în mod corespunzător, a ceea ce tinerii postează online;
• părinții și alți adulți  ar trebui să se implice prin monitorizarea corespunzătoare a activității copiilor în mediul online.
• utilizarea adreselor IP pentru urmărirea și blocarea agresorilor;
• schimbarea contului de utilizator

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Actualizat: 16.05.2019 - 20:51

Acst tip de hărţuire s-a mutat în mediul online, unde cel care abuzează nu are nevoie de mușchi, ci de o identitate falsă și informații compromițătoare despre cel abuzat. În opinia psihologului Lenke Iuhoș, în cazurile de cyberbullying elementele de identificare a abuzatorului lipsesc, drept pentru care nu va exista un punct în care abuzatorul să înceteze acțiunile; ba din contră, se va hrăni cu suferința celui abuzat, iar cu cât teama acestuia este mai mare, iar controlul său devine tot mai evident, cu atât abuzatorul va recurge la metode și mai inventive pentru a-l traumatiza. Specialistul afirmă că există câteva acțiuni pe care victimele abuzate ar putea să le întreprindă atunci când sunt hărțuite online de un cont anonim:

1. Nu este vina ta! Tu doar ai simțit nevoia să comunici cu cineva, să socializezi, să fii deschis către nou, așadar, nu este vina ta că ai avut ghinionul de a da peste o persoană care nu ți-a apreciat sinceritatea, încrederea, ba chiar le-a folosit împotriva ta. Ia-o ca pe o lecție de viață, deoarece vei mai cunoaște oameni care nu merită încrederea ta și vei învăța în timp să îi triezi.

2. Nu mai răspunde celui care te hărțuiește și blochează-i profilul. Persoana care te hărțuiește online se hrănește cu fricile tale, așadar, cea mai greșită strategie este să escaladezi discuțiile cu el. Dacă îi vei întrerupe fluxul comunicațional, acesta se va plictisi și se va îndrepta către altă victimă căreia să-i afle slăbiciunile și să le exploateze. Atât timp cât nu îi răspunzi, nu reprezinți un interes pentru el. Ideal este să îi blochezi profilul, astfel încât să nu te mai poată contacta.

3. Salvează toată conversația! Vorbele se pierd, dar ce e scris rămâne. În cazul în care te simţi atacat, poţi face un fişier cu acele vorbe scrise. Salvează tot ceea ce este scris şi e deranjant, nu lăsa să treacă timp, mai ales că sunt uşor de şters. E bine să ştii că, în cazul în care trebuie să reproduci conversaţia, e posibil să nu poţi reda exact cum ţi s-a adresat. În altă ordine de idei, când salvezi o discuţie, aceea se salvează ca o cronologie cu dată şi oră, acestea fiind elemente foarte importante în astfel de situații ameninţătoare. Nu uita că are o importanţă aparte şi numărul cuvintelor jignitoare, al pozelor care chiar nu pot fi descrise cu exactitate. Salvarea celor scrise respectă realitatea.

4. Schimbă-ți parola, protejează-ți contul! A te proteja este deja un pas sigur spre independenţă, iar autonomia personală se învaţă prin experienţă. Află că e bine să ştii ce e periculos pentru tine, prin discuţii simple cu adulţii din familie sau din şcoală. Lumea online-ului e plină de efecte care nu sunt bune pentru noi. Aşa sunt şi acele persoane care arată că glumesc, însă intră direct în viaţa noastră umilind şi jignind. E uşor de făcut un pas foarte sigur, să schimbi parola pentru a-ți proteja contul personal. Acest lucru ţine de tine, de intimitatea ta. Schimbările, şi în cazul parolei, reîmprospătează situaţia neplăcută.

5. Să nu îți fie rușine să ceri ajutor! Ajutorul se cere, e normal să nu ştii ce să faci în situații deranjante, care pot fi dăunătoare sau chiar periculoase pentru viața ta. Orice moment de criză are clipe în care oamenii decid şi acţionează mai bine împreună. Acele atacuri de pe internet nu sunt nişte mesaje normale, acceptate de societate, așadar, să ceri ajutorul atunci când simţi un abuz prin mesaje, comentarii la profil, înseamnă că ești o persoană responsabilă.

ASISTENȚĂ GRATUITĂ
Persoanele fizice, juridice şi instituţiile publice din România pot accesa, din această lună, numărul unic 1191 pentru a raporta incidentele de securitate cibernetică pe care le-au constatat. Specialiştii Centrului Naţional de Răspuns la Incidentele de Securitate Cibernetică (CERT-RO) pun la dispoziţie acest număr de telefon, apelabil din toate reţelele, oferindu-le prin call-center asistenţă şi consiliere gratuită.

# data[].attributes.attachment_link.title
5 strategii de apărare în cyberbullying | Romania Libera

# data[].attributes.attachment_link.description
Actualizat: 16.05.2019 - 20:51 Acst tip de hărţuire s-a mutat în mediul online, unde cel care abuzează nu are nevoie de mușchi, ci de o identitate falsă și informații compromițătoare despre cel abuzat.

# data[].attributes.headline
Motive de declanșare a fenomenelor de cyberbullying și cyberstalking

# data[].attributes.subject
Motive de declanșare a fenomenelor de cyberbullying și cyberstalking

# data[].attributes.body
Expunerea la violență a unei persoane poate duce mai departe, precum „efectul fluturelui”, la alte fenomene de bullying, atât din partea agresorului, cât și din partea celui agresat. De multe ori, agresorul adoptă violența ca ultimă posibilitate de defulare și exprimare, fiind la rândul său abuzat ori neglijat. Cauzele cele mai des întâlnite care determină astfel de comportamente ale agresorului pot fi lipsa de empatie, egocentrismul, orgoliul, superficialitatea relațiilor umane, și, mai ales, expunerea și preluarea unor modele de comportament similare.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
S-a întâmplat să primiți mesaje răutăcioase, să aveți parte de insulte pe Internet sau să circule zvonuri despre dumneavoastră în grupurile de pe rețelele de socializare?

Cyberbullying-ul, sau fenomenul prin care o persoană poate trimite, posta, sau distribui conținut negativ, fals, răutăcios sau nociv despre altcineva, a fost studiat cel mai des în raport cu copiii și adolescenții, însă mulți adulți sunt și ei afectați de acest fenomen. Scopul final al comportamentelor de cyberbullying este acela de a umili o altă persoană, de a o denigra sau jena, în beneficiul personal al agresorului. Studiile arată că cele mai comune medii online unde poate avea loc fenomenul sunt: Facebook, Twitter, Instagram, E-mail sau Facebook Messenger.

Deși cercetările din ultimii zece ani s-au focusat, în principiu, pe efectele negative ale cyberbullying-ului în ceea ce privește copiii și adolescenții, impactul acestui fenomen ar putea fi la fel de sever și pentru unii adulți.

Potrivit unui studiu realizat de Pew Research Center, aproximativ 75% dintre adulții din Statele Unite ale Americii au observat existența fenomenului pe Internet, iar aproximativ 40% au raportat că au fost chiar ei victimele unui episod de cyberbullying.

În ceea ce privește motivele pentru care anumite persoane promovează comportamente de bullying pe Internet, un studiu a descoperit că 43% dintre cei care practică cyberbullying-ul, o fac pentru simpla distracție și amuzament. Aceștia raportează că „este distractiv, satisfăcător și plăcut". Aceștia pot crea grupuri și site-uri dedicate special pentru denigrarea altor persoane pe rețelele de socializare.

Pe de altă parte, lipsa empatiei, dorința de a câștiga statut social și control îi face pe agresori să continue remarcile negative asupra victimelor. De asemenea, atenția primită din partea audienței din mediul online, care la rândul ei poate deveni un „colaborator" prin afiliere al fenomenului datorită like-urilor, comentariilor și distribuirilor, poate întări cyberbullying-ul, agresorul fiind și mai motivat să repete comportamentul.

Studiile arată că cyberbullying-ul în rândul adulților este comun și la locul de muncă. Acest tip de cyberbullying este mai subtil, dar la fel de stresant, scopul fiind tot acela de a umili, submina și denigra persoana țintă. Un studiu realizat în anul 2015 pe medici stagiari arată că aproximativ 46% dintre aceștia au experimentat cyberbullying-ul la locul de muncă, ceea ce a influențat satisfacția în raport cu munca. De asemenea, de cele mai multe ori, victimele raportează că obiectivul agresorilor este acela de a le face pe acestea să se simtă izolate în colectivul din care fac parte.

În ceea ce privește percepția unui eveniment de cyberbullying, studiile arată că 22% dintre adulții victime ale fenomenului nu îl consideră a fi supărător și au putut depăși momentul fără nicio problemă, prin simpla ignorare a mesajelor umilitoare. Însă, 14% dintre victimele cyberbullying-ului au raportat că s-au simțit extrem de ofensate, acest lucru ducând la stres semnificativ. Pentru alți adulți participanți la studiu, insultele și remarcile negative primite pe Internet au declanșat sau agravat anxietatea socială, raportând o frică mai mare față de interacțiunile sociale. Pentru persoanele care au utilizat anterior Internetul ca un spațiu pentru crearea unor conexiuni sociale, un loc sigur, de consolare, cyberbullying-ul a presupus invadarea unui spațiu de refugiu, accentuând nesiguranța în spațiul virtual.

Impactul unei astfel de experiențe depinde foarte mult de interacțiunea dintre factorii personali, suportul social, inteligența emoțională și mediul victimei. Studiile arată care ar fi cele mai frecvente potențiale efecte negative ale fenomenului:

1. Stima de sine scăzută

2. Puține relații personale

3. Rate scăzute ale mariajului

4. Insomnii

5. Stres

6. Anxietate

7. Depresie

În comparație cu bullying-ul tradițional, la locul de muncă sau în grupul de prieteni, aceste efecte pot fi mult mai puternice. Mediul online este unul complex, ce permite agresorilor să-și exercite comportamentele de denigrare și umilire într-un mod constant, 24/24, fără granițe și limite, orice utilizator putând fi spectatorul fidel al fenomenului, iar victima se poate afla într-un stres constant. De asemenea, anonimitatea agresorului poate spori hărțuirea în mediul online, acesta își va putea crea conturi false pentru a trimite mesaje cu mult mai multă încredere, neputând fi identificat.

Dacă sunteți victima unui cyberbully, nu încercați să vă răzbunați, să răspundeți în apărarea dumneavoastră pentru a vă justifica sau a vă explica. Utilizați măsurile puse la dispoziție de rețelele de socializare pentru a bloca sau raporta conținutul inadecvat de pe paginile dumneavoastră.

Căutați setările de „Securitate și Intimitate" oferite de platformele online pentru a alege cu cine vreți să interacționați în mediul online și nivelul de interacțiune dorit. De asemenea, păstrați toate datele personale private.

Fiți selectivi cu ceea ce postați sau distribuiți pe rețelele de socializare. Internetul este un domeniu public unde oricine poate vedea conținutul dumneavoastră.

Nu vă lăsați intimidați de afirmațiile răutăcioase și negative ale agresorului. Acest lucru vă poate afecta sănătatea mintală. Nu luați personal comentariile și comportamentul agresorului. Acestea nu au legătură cu dumneavoastră, ci mai degrabă reprezintă problemele celui ce le perpetuează.

Dacă hărțuirea are loc în cadrul unui grup privat, raportați agresorul la moderatorul grupului.

Informați-vă despre cyberbullying și promovați un comportament „anti-cyberbullying". Dacă vedeți pe Internet fenomenul, nu vă afiliați comportamentului negativ prin like-uri, distribuiri și comentarii, încercați să ajutați victima prin a-i arăta în privat suportul dumneavoastră.

Dacă sunteți victima cyberbullying-ului și simțiți că nu puteți face față eventimentului, căutați ajutor specializat.
Pentru a putea lupta împotriva agresiunii pe Internet, este necesar ca noi să avem un comportament responsabil pe rețelele de socializare, să fim un model pentru cei din jurul nostru și să reacționăm atunci când descoperim abuzuri în mediul online.

# data[].attributes.attachment_link.title
Cyberbullying - Adulții, victime ale fenomenului online? - Revista Cariere

# data[].attributes.attachment_link.description
S-a întâmplat să primiți mesaje răutăcioase, să aveți parte de insulte pe Internet sau să circule zvonuri despre dumneavoastră în grupurile de pe rețelele de socializare? Cyberbullying-ul, sau fenomenul prin care o persoană poate trimite, posta, sau distribui conținut negativ, fals, răutăcios sau nociv despre altcineva, a fost studiat cel mai des în raport cu...

# data[].attributes.body
Hărțuirea pe internet este un fenomen complex, având mai multe forme de manifestare.

hărțuirea

denigrarea

iritare

excluderea

intimidare prin răspândirea de zvonuri și bârfe

furt de identitate

expunere sau șiretlic

persecutare .

trolling

sexting

# data[].attributes.attachment_link.title
Tipuri de cyberbullying - Telefonul Copilului

# data[].attributes.headline
Cine sunt Cyberbullies și care este impactul lor asupra victimelor?

# data[].attributes.subject
Cine sunt Cyberbullies și care este impactul lor asupra victimelor?

# data[].attributes.body
Hărțuitorii din mediul online sunt atât de gen feminin cât și de gen masculin. Cyberbullies tind  să aibă relații precare cu familiile lor și își petrec cea mai mare  parte din  timp în  mediului  online.  Programul ”STOP Cyberbullying” descrie patru tipuri principale de Cyberbullies:

”Vengeful Angel” (Îngerul Răzbunător)

”Power-Hungry” (Avidul de Putere)

”Mean Girls'” (Fetele Rele)

”Inadvertent” (Necugetatul)

# data[].attributes.headline
Recomandări de combatere a fenomenelor de cyberbullying și cyberstalking

# data[].attributes.subject
Recomandări de combatere a fenomenelor de cyberbullying și cyberstalking

# data[].attributes.body
Cu toții ne dorim să punem capăt agresiunilor online, de aceea raportarea cyberbullyingului este atât de importantă. Dar crearea Internetului pe care ni-l dorim presupune mai mult decât demascarea agresorilor. Trebuie să ne gândim la faptul că ceea ce distribuim sau spunem îi poate răni pe ceilalți. Trebuie să fim binevoitori unii cu ceilalți în mediul online și în viața reală. Depinde de noi toți!
Trebuie să ne gândim la faptul că ceea ce distribuim sau spunem îi poate răni pe ceilalți.

# data[].attributes.headline
Impactul fenomenelor de cyberbullying și cyberstalking asupra tinerii generații

# data[].attributes.subject
Impactul fenomenelor de cyberbullying și cyberstalking asupra tinerii generații

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Cyberbullying - factorii de risc și consecințele asupra stării psihice
Articol redactat de Simona Pascal
Imagine preluată din: http://scribblenerds.blogspot.com/2014/10/shadowcat-and-lockheed-for-anti-bullying.html
Cyberbullying. Caracteristici principale
Termenul de bullying se referă la un comportament nedorit, agresiv în rândul copiilor și adolescenților, care implică un dezechilibru real sau perceput de putere; comportamentul se repetă sau are potențialul de a se repeta în timp prin intermediul anumitor forme de agresiune (atacul fizic sau verbal, amenințările și răspândirea zvonurilor). Conceptul de cyberbullying (hărțuire online) are loc folosind tehnologia electronică. Zvonurile trimise prin e-mail sau cele postate pe platformele de rețele sociale, mesaje text sau e-mailuri, imagini, materiale video, site-uri web sau profiluri false sunt câteva exemple de hărțuire cibernetică (Chapin & Coleman, 2017).

Principalele caracteristici ale termenului de cyberbullying descrise în literatura de specialitate sunt următoarele: (1) utilizarea tehnologiei informației și comunicațiilor; (2) comportamentul de cyberbullying este îndreptat de către un autor spre o victimă; (3) este intenționat; (4) ar trebui să provoace orice fel de rău și (5) caracteristica de anonimat care distinge termenul bullying de cyberbullying (Peter & Petermann, 2018).

Literatura de specialitate prezintă două tipuri de cyberbullying, mai precis hărțuirea online directă și indirectă. Cyberbullyingul direct se referă la situația în care comunicarea dintre autor (agresor) și victimă se realizează prin intermediul mesajelor-text, e-mailuri, apelurilor telefonice sau orice altă formă electronică directă de contact în domeniul privat (Peter & Petermann, 2018). Cyberbullyingul indirect presupune ca autorul să posteze orice tip de material hărțuitor (comentarii, imagini, materiale video) în zona cibernetică publică, pe care multe alte persoane le pot accesa, precum platforme de rețele sociale, bloguri online sau alte site-uri web (Peter & Petermann, 2018). Acest ultim tip de cyberbullying este perceput ca fiind mai devastator decât cel direct (Sticca & Perren, 2013) din cauza pericolului în care este persoana de a nu reuși să scape de acesta sau a lipsei de stategii eficiente de coping (Slonje, Smith, & Frisén, 2017).
Consecințele hărțuirii online, metode de intervenție și prevenție
De la apariția termenului de cyberbullying ca subiect important pentru cercetare, studiile au ajuns la concluzia că ambele persoane implicate în această hărțuire online pot avea consecințe nedorite în ceea ce privește comportamentul și sănătatea. Astfel, adolescenții care au fost victime ale experienței de cyberbullying prezintă dureri de cap și abdominale, probleme ale somnului, precum și probleme emoționale și sociale (Sourander et al., 2010). Mai mult decât atât, aceeași cercetare evidențiază faptul că autorii hărțuirii online sunt predispuși la dureri de cap frecvente, probleme de comportament, hiperactivitate, fumat, consum de alcool. Meta-analiza realizată de Zych, Baldry, Farrington, & Llorent (2018) evidențiază faptul că autorii hărțuirii cibernetice prezintă scoruri scăzute privind empatia, în timp ce, în cazul victimelor, nivelul empatiei este mediu sau chiar crescut. De asemenea, un mediu familial deteriorat sporește probabilitatea de a fi atât o victimă, cât și un agresor al hărțuirii cibernetice, în timp ce un mediu favorabil al familiei scade această probabilitate (Martínez-Monteagudo, Delgado, Inglés, & García-Fernández, 2018).

Din punct de vedere psihologic, victimele experienței de cyberbullying raportează probleme psihice precum depresie, anxietate (în special anxietate socială), ideații suicidare, consum de alcool (Betts, 2016; Brailovskaia, Teismann, & Margraf, 2018; Pabian & Vandebosch, 2016; Selkie, Kota, Chan, & Moreno, 2015).

Având în vedere aceste consecințe ale hărțuirii online, cercetătorii evidențiază câteva strategii de intervenție, precum antrenarea empatiei, campaniile educaționale, programe dezvoltate prin colaborarea cu participanții adolescenți, dar deocamdată există o lacună în literatura de specialitate privind eficiența programelor de intervenție în acest domeniu deoarece este necesară dezvoltarea unor metode de intervenție și prevenție de tip evidence-based, eficiente și implementabile (Gaffney, Farrington, Espelage, & Ttofi, 2018).
Factori protectivi împotriva hărțuirii online
Meta-analiza realizată de Zych, Farrington, & Ttofi (2018) indică următorii factori protectivi împotriva bullyingului și cyberbullyingului: comunități constructive, climat școlar pozitiv, siguranță școlară, statut socio-economic ridicat, un mediu familial pozitiv, interacțiunea dintre părinți, utilizarea moderată a tehnologiei, supravegherea și monitorizarea din partea părinților, implicarea și suportul din partea părinților. De asemenea, statutul și suportul din partea persoanelor de aceeași vârstă sunt relaționate cu un nivel scăzut al bullyingului, iar influența pozitivă și suportul din partea acestor persoane sunt concordante cu un număr mai redus de victime ale cyberbullyingului. Din punct de vedere psihologic, stima de sine crescută, eficacitatea în privința apărării, managementul emoțional, competențele sociale, un nivel ridicat al inteligenței sunt utile în privința protecției față de cyberbullying.
Concluzii
Cyberbullyingul reprezintă o problemă frecvent întâlnită atât în rândul adolescenților, cât și adulților, acest aspect datorându-se, în special, accesului facil la comunicarea online. Astfel, apare necesitatea implementării unor intervenții eficiente pe termen lung pentru a diminua acest tip de hărțuire.
Referințe bibliografice
Betts, L. R. (2016). Cyberbullying: Approaches, consequences, and interventions. In J. Binder (Ed.). Palgrave studies in cyberpsychology. London, UK: Palgrave Macmillan.

Brailovskaia, J., Teismann, T., & Margraf, J. (2018). Cyberbullying, Positive Mental Health and Suicide Ideation/Behavior. Psychiatry Research. https://doi.org/10.1016/j.psychres.2018.05.074

Chapin, J., & Coleman, G. (2017). The cycle of cyberbullying: Some experience required. The Social Science Journal, 54(3), 314-318. http://dx.doi.org/10.1016/j.soscij.2017.03.004

Gaffney, H., Farrington, D. P., Espelage, D. L., & Ttofi, M. M. (2018). Are cyberbullying intervention and prevention programs effective? A systematic and meta-analytical review. Aggression and Violent Behavior. https://doi.org/10.1016/j.avb.2018.07.002

Martínez-Monteagudo, M. C., Delgado, B., Inglés, C. J., & García-Fernández, J. M. (2018). Cyberbullying in the university setting. Relationship with family environment and emotional intelligence. Computers in Human Behavior. doi: 10.1016/j.chb.2018.10.002

Pabian, S., & Vandebosch, H. (2016). An investigation of short-term longitudinal associations between social anxiety and victimization and perpetration of traditional bullying and cyberbullying. Journal of Youth and Adolescence, 45, 328-339. doi: 10.1007/s10964-015-0259-3

Selkie, E. M., Fales, J. L., & Moreno, M. A. (2016). Cyberbullying prevalence among US middle and high school-aged adolescents: A systematic review and quality assessment. Journal of Adolescent Health, 58(2), 125-133. http://dx.doi.org/10.1016/j.jadohealth.2015.09.026

Selkie, E. M., Kota, R., Chan, Y-F, & Moreno, M. (2015). Cyberbullying, depression, and problem alcohol use in female college students: A multisite study. Cyberpsychology, Behavior, and Social Networking, 18(2), 79-86. doi:10.1089/cyber.2014.0371

Slonje, R., Smith, P. K., & Frisén, A. (2017). Perceived reasons for the negative impact of cyberbullying and traditional bullying. European Journal of Developmental Psychology, 14(3), 295-310. http://dx.doi.org/10.1080/17405629.2016.1200461

Sourander, A., Klomek, A. B., Ikonen, M., Lindroos, J., Luntamo, T., Koskelainen, M., ... & Helenius, H. (2010). Psychosocial risk factors associated with cyberbullying among adolescents: A population-based study. Archives of general psychiatry, 67(7), 720-728. doi:10.1001/archgenpsychiatry.2010.79

Sticca, F., & Perren, S. (2013). Is cyberbullying worse than traditional bullying? Examining the differential roles of medium, publicity, and anonymity for the perceived severity of bullying. Journal of youth and adolescence, 42(5), 739-750. http://dx.doi.org/10.1007/s10964-012-9867-3

Zych, I., Farrington, D. P., & Ttofi, M. M. (2018). Protective factors against bullying and cyberbullying: A systematic review of meta-analyses. Aggression and Violent Behavior. doi:10.1016/j.avb.2018.06.008

# data[].attributes.attachment_link.title
Cyberbullying - factorii de risc și consecințele asupra stării psihice

# data[].attributes.attachment_link.description
Cyberbullying - factorii de risc și consecințele asupra stării psihice Articol redactat de Simona Pascal Imagine preluată din: http://scribblenerds.blogspot.com/2014/10/shadowcat-and-lockheed-for-anti-bullying.html Cyberbullying. Caracteristici principale Termenul de bullying se referă la un comportament nedorit, agresiv în rândul copiilor și adolescenților, care implică un dezechilibru real sau perceput de putere; comportamentul se repetă sau are potențialul de a se repeta în timp prin intermediul anumitor forme de agresiune (atacul fizic sau verbal, amenințările și răspândirea zvonurilor).