# data[].attributes.headline
«Чи вірне твердження?»

# data[].attributes.subject
«Чи вірне твердження?»

# data[].attributes.body
1.Демографо-екологічна підсистема характеризується впливом населення, кількість якого постійно збільшується, а також зростанням потреб і обсягів споживання різноманітних ресурсів.

2.Економічно-господарська підсистема втілює в собі технічні системи (обладнання, машини, прилади, інженерні споруди).

3.У складі світосистеми розрізняють п’ять підсистем.

4.Соціально-культурна підсистема формується й розвивається в результаті передачі досвіду новим  поколінням, а також у процесі обміну культурними цінностями між народами.

5.Інформаційно-технологічна підсистема включає державні і наддержавні  установи, які перебувають у різноманітних політичних, правових та адміністративних взаємовідносинах.

6.Політична підсистема визначає характер влади та особливості управління, яке має на меті створювати сприятливі умови для ефективної діяльності всіх ланок суспільства.

7.Географічний простір може бути різним за розмірами.

8.Світосистема розвивається поза межами геопростору.

9.Між різними регіонами існують суттєві, а іноді докорінні відмінності, наприклад у рівні суспільного розвитку.

10.Людина не бере із геопростору все те, що необхідне для її життєдіяльності.

|             «ТАК» |                       «НІ»

# data[].attributes.body
узагальнити знання про демографічні процеси та їх значення для розвитку як окремих країн, так і географічного простору в цілому, сформувати усвідомлення основних задач демографічної політики, удосконалити уміння аналізувати демографічні показники, розвивати науковий світогляд, інтерес до демографічних процесів, аналітичне мислення, математичну компетентність.

виховувати толерантність.

# data[].attributes.body
карта населення світу, атласи, підручники, зошити, статистичні дані

# data[].attributes.headline
     Людство не може

# data[].attributes.body
Людство не може зупинитися. Воно взяло надто великий розгін, рух для нього — це найвищий закон життя.
П. Загребельний

# data[].attributes.headline
1.     Опрацювати § 

# data[].attributes.body
1.     Опрацювати § 21 підручника за ред. С. Коберник

2.         Скласти за параграфом п’ять тестових запитань закритого типу.
3. закінчити практичну роботу №7

# data[].attributes.headline
Людина є найвищою ці

# data[].attributes.body
Людина є найвищою цінністю на Землі, її трудовим та інтелектуальним потенціалом, основою розвитку, носієм духовної культури. Людина — головна продуктивна сила суспільства, завдяки їй створюються всі матеріальні і духовні блага. Водночас людина є не тільки виробником, але й головним споживачем цих благ. Важливо знати, які процеси відбуваються в суспільстві, як і чому змінюється кількість населення, де воно розміщується тощо. Розглянемо сьогодні головні особливості народонаселення світу.

# data[].attributes.attachment_link.title
Як зміниться населення планети

# data[].attributes.headline
�- Яка чисельність н

# data[].attributes.body
�- Яка чисельність населення Землі? Назвіть десятку найбільших за чисельністю населення країн світу.

�- Використовуючи знання історії, поясніть, як та чому зростало населення Землі протягом історії  людства. Які чинники були головними на різних етапах?

�- Що таке природний рух населення? За якими показниками його розраховують? У яких одиницях? Звідки беруть такі дані?

# data[].attributes.headline
За оцінками ООН, нас

# data[].attributes.body
За оцінками ООН, населення світу становить близько 7,6 млрд осіб. У 1820 р. цей показник був 1 млрд. Протягом ХХ ст. вона збільшилася майже у чотири рази. З 1990 р. почалося уповільнення темпів приросту. За оцінками, 2024 р. населення Землі становитиме 8 млрд, а 2100 р. — 11.

# data[].attributes.attachment_link.title
Worldometer - Світова статистика у реальному часі

# data[].attributes.attachment_link.description
Estatísticas do mundo em tempo real sobre população, governo, economia, sociedade, mídia, meio ambiente, alimentação, água, energia e saúde. Estatísticas interessantes com o relógio da população mundial, emissões de dióxido de carbono (CO2), fome, gastos públicos, valores de produção, dados de consumo e muito mais.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Графічне Графічне

# data[].attributes.attachment_link.title
Що буде далі з шаленим приростом населення у світі?

# data[].attributes.headline
Основним «постачальн

# data[].attributes.body
Основним «постачальником» населення світу є країни «периферії». Висока народжуваність характерна для країн з високою дитячою смертністю. Релігійно-історичні традиції багатодітності існують в ісламських країнах та в індуїстів. У містах народжуваність нижче, ніж у сільській місцевості.

У разі підвищення загального рівня життя народжуваність скорочується. Залучення жінок в активне громадське життя веде до зниження народжуваності. Смертність у світі зміщується у бік старшого віку; дитяча смертність суттєво зменшилася (окрім відсталих країн — Ангола, Афганістан, Ліберія та ін.). Рівень смертності залежить від рівня розвитку держав та економічних показників на душу населення.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Підготовка до ЗНО

# data[].attributes.attachment_link.title
Кількість населення світу. Природний рух населення. Географія 10 клас

# data[].attributes.body
1. Поясніть, які причини впливали на повільні темпи зростання чисельності населення впродовж багатьох тисяч років.
2. З'ясуйте, як перехід до машинної праці пов'язаний з першим «демографічним вибухом»
3. Поміркуйте, з чим пов'язане сучасне уповільнення темпів зростання чисельності населення світу.
4. Пригадайте, які історичні події у XX ст. вплинули на природний рух населення в країнах Європи

# data[].attributes.headline
 За мал.  порівн

# data[].attributes.body
За мал. порівняйте ознаки різних типів відтворення населення. Поясніть причини просторових особливостей природного руху населення в різних регіонах і країнах світу.

# data[].attributes.body
Демографічний перехід - історичний перехід від одного типу відтворення до іншого. Його кінцева мета - стабілізація

# data[].attributes.headline
Хлопчиків народжуєть

# data[].attributes.body
Хлопчиків народжується більше, ніж дівчаток. До шлюбного періоду співвідношення чоловіків та жінок зрівнюється, а потім кількісна перевага жінок постійно зростає. В країнах, що розвиваються (в Азії та Африці), переважають чоловіки (50,4 %).

Шлюбно-сімейна структура— розподіл населення за шлюбним статусом (визначається нормами держави) та сімейним (повні, неповні, нуклеарні, складні).

Кількість літніх людей (понад 60 років) зараз більша, ніж дітей у віці до 5 років. Демографічне старіння характерне для країн «центру» й тих, що займають вищі позиції у «напівпериферії».

# data[].attributes.attachment_link.title
Старіння нації

# data[].attributes.attachment_link.title
8 клас. Географія. Статево-віковий склад населення (Тиж.6:СР)

# data[].attributes.body
Практична робота 7. Обчислення показників народжуваності, смертності, природного та механічногоприросту населення країни за статистичними даними (початок).

За даними онлайн-калькулятора чисельності населення Землі (https://www.worldometers.info/uk/) розрахуйте природний приріст населення кількох країн, що вас цікавлять. Порівняйте результати. Зробіть висновок.

# data[].attributes.headline
Напрями демографічно

# data[].attributes.body
Напрями демографічної політики: обмеження чи заохочення. Засоби: контроль народжуваності, планування сім’ї (міграція певної статі), сімейна політика (захист сімей, створення суспільного «ідеалу» сім’ї). Заходи: економічні, адміністративно-правові (регламентування шлюбних відносин, медичні обмеження, статус матерів, міграційна політика тощо), пропагандистсько-виховні (громадська думка, норми поведінки, суспільний клімат).

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Приватна Школа Ерудит Львів

# data[].attributes.attachment_link.title
Географія. Демографічна ситуація. Демографічна політика)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Я не народжуватиму, поки цьому не сприятимуть обставини". Гінекологиня Крістіне Бірманн (Christine Biermann) нерідко чує подібні фрази від своїх пацієнток у Гамбурзі, де працює. "Пошук кращих можливостей кар'єрного зростання є одним з вирішальних факторів поміж тих, що на кілька років відкладають бажання народити дитину", - визнає Бірманн.

Днями Федеральне статистичне відомство Німеччини (Destatis) повідомило, що впродовж 2019 року в Німеччині народилися близько 778 тисяч немовлят, що на 9,4 тисячі менше, ніж у попередньому році. Тож торік коефіцієнт народжуваності дещо знизився і становив 1,54 немовляти на одну жінку в порівнянні з 1,57 у 2018 році.

Загалом натепер рівень народжуваності в Німеччині трохи нижче середнього по ЄС. Франція має один з найвищих показників народжуваності, а найнижчий - Мальта.

Освіта й материнство

Виходить, що першу дитину жінки в Німеччині народжують дедалі пізніше. Натепер середній вік серед жінок, котрі вперше стали породіллями - 30,1 року. Ще пізніше в ЄС народжують уперше тільки італійські жінки. У Болгарії середній вік наймолодших матерів найнижчий у ЄС - 26 років.

Експерти пояснюють таку ситуацію в Німеччині вищим рівнем освіти жінок, що відкриває значно більше можливостей для їхньої професійної самореалізації. Тож материнство розглядається ними як один із варіантів поміж багатьох, кажуть експерти.

Особливо висока частка бездітних жінок фіксується у містах на Заході Німеччини. Тут кожна п'ята жінка у віці від 45 до 54 років залишилася бездітною. Переважно це жінки з вищою освітою, які спочатку вкладають багато часу та зусиль в освіту, а потім хочуть скористатися своєю кваліфікацією.

Рекордно багато жінок дістають вищу чи спеціалізовану освіту й хочуть самореалізуватися в професійному плані

"У Німеччині спостерігається рекордна кількість студентів і студенток. Коли вони завершать навчання, від них, природно, очікуватимуть високий ступінь мобільності. Це становить виклик для планування сім'ї, тож важливо знайти компроміс між сім'єю та кар'єрою, а також забезпечити догляд за дітьми, щоб як батько, так і мати могли працювати", - пояснює Філіпп Дешермаєр (Philipp Deschermeier) з Німецького товариства з питань демографії (Deutsche Gesellschaft für Demographie) в розмові з DW.

Натомість доктор Мартін Буярд (Martin Bujard), який працює на керівній посаді в Федеральному інституті демографічних досліджень (Bundesinstitut für Bevölkerungsforschung), не розглядає останню статистику щодо народжуваності як ознаку розвороту позитивної тенденції останніх років, а скоріше як незначний рух убік.

"Зростання народжуваності в Німеччині з 2010 року - це історія успіху", - розповідає він DW. - Це значною мірою пов'язано з поліпшенням ситуації з доглядом за дітьми (в дитсадках тощо. - Ред.), фінансованого державою". У 2007 році частка дітей у віці до трьох років, які відвідували дитсадки, становила менше ніж 10 відсотків, але відтоді вона потроїлася".

Багатодітність - розкіш для багатих?

Опитування, проведене Федеральним інститутом демографічних досліджень, показало, що три чверті молодих людей в Німеччині у віці від 24 до 43 років погоджуються, що багатодітність - це прекрасно. Але більш ніж половина визнають, що лише добре забезпечені в матеріальному плані сім'ї можуть дозволити собі таку розкіш як багато дітей.

Однак реальність цілком протилежна. За даними дослідницького інституту, для майже чверті багатодітних сімей існує серйозний ризик опинитися за межею бідності.

Однак в Німеччині багатодітність - не повсюдне явище. Як правило, сім'ї, мають тільки одну дитину або двох дітей. Тільки 16 відсотків всіх родин у Німеччині виховують трьох і більше дітей. Щодо цього Німеччина в ЄС перебуває у нижній частині списку країн, набагато відстаючи від лідера Ірландії з її 36 відсотками.

У Німеччині родина з трьома дітьми й більше вважається багатодітною. Більше трьох дітей мають лише чотири відсотки сімей

Ще 2019 року інститут демографічних досліджень вказував на зростання числа дітей у сім'ях з сильними релігійними - мусульманськими або католицькими - поглядами. Це характерно насамперед для сільської місцевості, де можна знайти значно дешевше житло.

Імміграція і народжуваність

Для збереження сталої чисельності населення Німеччини без врахування імміграції необхідно мати показник народжуваності у 2,1 малюка на одну жінку. Але вже протягом останнього півстоліття в ФРН таких показників не спостерігалося. Саме відтоді як відбувся так званий "протизаплідний перелом", коли стали доступні протизаплідні пігулки. Єдиною причиною відсутності скорочення населення в Німеччині стала імміграція. Уже протягом десятиліть до ФРН приїздить більше людей, ніж емігрує або вмирає.

Позитивне сальдо між імміграцією та еміграцією спостерігається в ФРН з 1950-х років. Саме тоді до Німеччини стали активно прибувати так звані гастарбайтери працездатного віку. Переважно це були молоді люди з країн Південної Європи. Пікових показників цей тренд досяг 2015 року, коли до ФРН прибуло понад два мільйони людей. Щоправда, тоді значна їхня частина була не іммігрантами, а шукачами притулку, передусім від війни у Сирії.

В середньому іммігранти молодші, ніж решта населення. Крім того, більшість з них працюють і створюють сім'ї.

Іммігранти нерідко компенсували брак народжуваності. На фото - родина турецьких гастарбайтерів у Німеччині в 1970-ті роки

Це позначилося й на статистиці народжуваності. Приміром, 2019 року серед жінок з іноземним громадянством у Німеччині народжуваність була вище загального середнього показника і становила 2,06 дитини на одну жінку. Але і тут у жінок-мігрантів з високим рівнем освіти народжуваність так само низька, як і у тих жінок, які народилися в Німеччині. "До Німеччини приїжджають чимало молодих людей. Це, безумовно, компенсує наш брак народжуваності", - визнає демограф Дешермаєр.
Читайте також: 26 відсотків жителів Німеччини мають міграційне походження
Він вказує на "несподіване зростання народжуваності 2016 року", що Федеральне статистичне відомство пояснює високим рівнем народжуваності серед жінок, котрі іммігрували з Південно-Східної Європи. Таким чином, аналізує Дешермаєр, Німеччина вкотре виграла з точки зору народжуваності від імміграції в контексті боргової кризи в ЄС.

Німеччина в тренді

В середині липня міжнародна група дослідників під керівництвом Крістофера Мюррея з Інституту показників і оцінки здоров'я (IHME) в Сіетлі оприлюднила прогноз. Передбачений у ньому рівень народжуваності у всьому світі очікується на нинішньому німецькому рівні - тобто всього 1,5 дитини на одну жінку замість 1,8, що раніше прогнозувалося Організацією Об'єднаних Націй (ООН).

Це дослідження було опубліковане в медичному виданні The Lancet. Його автори прогнозують до кінця століття на два мільярди менше людей у світі, проти цифр, що містяться в нинішніх прогнозах ООН.

Зазначається, що до 2100 року понад 20 країн, серед яких Японія, Іспанія, Італія і Польща, втратять половину свого населення, якщо до них масово не іммігруватимуть люди з інших країн. Населення Китаю також скоротиться з нинішніх 1,4 мільярда до приблизно 730 мільйонів жителів до кінця століття, стверджують дослідники.

Утім, німецький демограф Мартін Буярд скептично ставиться до таких досліджень. "Прогнози народжуваності на такий тривалий період - чистої води спекуляція, - каже він. - Можна передбачити чисельність і старіння населення на кілька десятиліть, але народжуваність, зокрема, залежить і від досі невідомих чинників".

Вищі темпи старіння суспільства

Німецькі та міжнародні дослідження підтверджують, що за низької народжуваності й зростання тривалості життя населення старіє у всьому світі - попри високі показники імміграції. Нині в Німеччині іммігранти першої хвилі досягають пенсійного віку одночасно з поколінням бебі-бумерів.

Кількісні зміни між віковими групами населення досить відчутні, що підтверджується демографічними експертами уряду Німеччини. Наприклад, з 1950 року частка молоді у віці до 20 років в складі населення скоротилася з 30 до 18 відсотків. Крім того, стає масовим явищем дуже похилий вік: якщо 1950 року кожний сотий житель Німеччині був віком 80 років і старше, то сьогодні це вже кожен п'ятнадцятий. Приблизно з 2040 року людей такого віку буде ще більше людей - майже кожен десятий в країні.

Зростання числа літніх людей призводить до перевантаження соціальної системи і системи охорони здоров'я, оскільки людей працездатного віку меншає.

Старіння суспільства стає дедалі більшою проблемою в Німеччині

Однак на погляд демографа Вольфґанґа Лутца (Wolfgang Lutz), такі тенденції проблемою не є. "Треба придивлятися радше до продуктивності. Якщо працюватимуть більше жінок й більше людей працюватимуть довше, наслідки демографічних змін будуть менш драматичними, ніж очікувалося", - пояснює він.

Коронавірус і демографія

Під час кризи завжди спостерігається зниження народжуваності. Приміром, у Німеччині це було після економічної кризи 1929 року. Схожа ситуація спостерігалася й у Східній Німеччині, що переживала невизначенність у роки після возз'єднання країни. Тут 1994 року народжуваність становила 1,2 дитини й була найнижчою за всю історію.
Читай також: Кількість населення Німеччини досягла рекордного рівня завдяки мігрантам
Оскільки пандемія COVID-19 призвела до рецесії в Німеччині та інших країнах, демографи очікують впливу на народжуваність. Але яким буде цей вплив?

"Тепер мене дуже цікавить питання, що буде з народжуваністю в період пандемії коронавірусу, - зазначає Дешермаєр. - Люди стурбовані через своє здоров'я і економічні перспективи, тож, не виключено, що багато хто сказав самі собі: "Зараз, мабуть, не найкращий час для народження дітей". З другого боку, локдаун, за якого молодим парам доводилося залишатися вдома, може мати зворотний ефект".

Досить чітку тенденцію демонструє дослідження, проведене в квітні-травні 2020 року Лондонською школою економіки (LSE) в Великобританії, Італії, Франції, Іспанії та Німеччині. Згідно з результатами дослідження, пандемія коронавірусу в цих країнах негативно вплинула на планування сім'ї для 18-34-річних осіб, котрі взяли участь у опитуванні.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
європейський союз

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
народжуваність

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
демографічна ситуація

# data[].attributes.attachment_link.title
Німці й народжуваність: дітей дедалі менше, а літніх людей більшає | DW | 04.08.2020

# data[].attributes.attachment_link.description
"Я не народжуватиму, поки цьому не сприятимуть обставини". Гінекологиня Крістіне Бірманн (Christine Biermann) нерідко чує подібні фрази від своїх пацієнток у Гамбурзі, де працює. "Пошук кращих можливостей кар'єрного зростання є одним з вирішальних факторів поміж тих, що на кілька років відкладають бажання народити дитину", - визнає Бірманн.

# data[].attributes.headline
Статево-вікові пірам

# data[].attributes.body
Статево-вікові піраміди наочно демонструють один з трьох видів відтворення.

1) Прогресивний — доля дітей близько 40 %, літніх — близько 10 % (високий рівень народжуваності й смертності); піраміда має форму трикутника; притаманний найменш розвиненим країнам; за дуже стрімкого росту природного приросту — демографічний вибух.

2) Стаціонарний — доля дітей близько 27 %, літніх — близько 20 % (зниження рівнів народжуваності й смертності); піраміда у формі дзвоника.

3) Регресивний — доля дітей близько 20 %, літніх — близько 30 % (низькі рівні народжуваності й смертності — старіння нації); піраміда у формі урни; за від’ємного природного приросту — демографічна криза (депопуляція).

# data[].attributes.attachment_link.title
Чому не можна множити на 0,888