# data[].attributes.attachment_link.title
Five Ways To Support Autistic People| Purple Ella

# data[].attributes.body
Gutt på VG2

Eleven er på autisme-spekteret

Har utfordringer med å danne nære relasjoner

Utfordringer med sosiale ferdigheter og forståelse

Begrenset evne til og interesse for sosial omgang

Veldig god til å tegne, men liker ikke å skrive

Stor interesse for og kunnskaper om arkeologi

Bryr seg ikke om prøver, innleveringer, karakterer osv.

# data[].attributes.body
Autisme er en utviklingsforstyrrelse som fører til vansker med gjensidig sosialt samspill, kommunikasjon og språk. Autisme kjennetegnes også av rigid og repeterende adferd.

# data[].attributes.body
Spør hva slags behov personen har:
- Hva liker du?
- Hva liker du ikke?
- Hva slags spesielle behov har du?
- Hva ønsker du?

Vær tålmodig
- Man kan ikke ha de samme forventningene som til andre "ordinære" elever

# data[].attributes.body
Barneautisme (infantil autisme)

Atypisk autisme (brukes når personen har autistiske trekk, men ikke tilfredsstiller kriteriene for barneautisme eller Aspergers syndrom)

Retts syndrom (genetisk sykdom som gir autistiske trekk og bare rammer jenter).

Disintegrativ forstyrrelse (tilstand hvor barnets utvikling er normal de første 1–3 leveårene for så å bli drastisk forverret, med betydelig tap av ferdigheter)

Forstyrrelse med overaktivitet forbundet med psykisk utviklingshemming og bevegelsesstereotypier (brukes lite i Norge)

Aspergers syndrom

Andre spesifiserte gjennomgripende utviklingsforstyrrelser (brukes lite i Norge)

Uspesifisert gjennomgripende utviklingsforstyrrelse

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=kX-

Netflix-serie fra Australia som setter fokus på kjærlighetslivet til personer som er på autisme-spekteret

Setter kjennetegn på personer med autisme på dagsordenen

# data[].attributes.attachment_link.title
Love on the Spectrum | Official Trailer | Netflix

# data[].attributes.body
Bruke øyekontakt, blikkvekslinger og ansiktsuttrykk for å formidle ønsker og interesser

Forstå betydningen av gester og kroppsholdning under samspill med andre

Oppfatte og tolke andres emosjoner, og dele oppmerksomhet og interesser, sorger og gleder med andre

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=MgRjB8PEDkM

# data[].attributes.body
https://www.regjeringen.no/contentassets/747aa01b1b314d4780c1f49fd4c3ea95/nou-tjenester-til-personer-med-autismespekterforstyrrelser-og-til-personer-med-tourettes-syndrom.pdf

# data[].attributes.body
Funksjonsvanskene innebærer atferd som avviker i forhold til barnets mentale alder og ses på tre hovedområder:

Uvanlig sosialt gjensidig samspill

Uvanlig kommunikasjonsmønster

Begrenset, gjentakende atferdsmønster, interesser eller aktiviteter

Unormal utvikling foreligger i tidlig barndom, og kan ofte oppdages før ett års alder, men blir hos en del oppdaget først senere.

Det kan foreligge forsinket språkutvikling, og ett av fire barn med tilstanden mister tidligere oppnådde språkferdigheter.

https://nhi.no/sykdommer/barn/autisme/autisme-oversikt/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hva er autisme?

Autisme omtales av fagpersoner som en nevroutviklingsforstyrrelse. Nevroutviklingsforstyrrelser oppstår i barndommen og er funksjonsvansker eller forsinket utvikling av funksjoner sterkt knyttet til modning av sentralnervesystemet. Andre nevroutviklingsforstyrrelser er ADHD og Tourettes syndrom.

Autismespekterforstyrrelser/autismespekterdiagnoser (autism spectrum disorder, ASD) er samlebetegnelsen på ulike varianter av autisme og kan inndeles etter alvorlighetsgrad. Barneautisme er en undergruppe med alvorlige funksjonsvansker definert ved det internasjonale diagnosesystemet ICD-10. I dag benyttes i større grad diagnosesystemene DSM-5 og ICD-11, og her inngår ikke lenger barneautisme som en diagnose. I denne artikkelen omtales barneautisme, eller det som i nyere diagnosesystem omtales som alvorligere grader av autisme.

Funksjonsvanskene innebærer atferd som avviker i forhold til barnets mentale alder og ses på tre hovedområder:

Uvanlig sosialt gjensidig samspill

Uvanlig kommunikasjonsmønster

Begrenset, gjentakende atferdsmønster, interesser eller aktiviteter

Unormal utvikling foreligger i tidlig barndom, og kan ofte oppdages før ett års alder, men blir hos en del oppdaget først senere.

Det kan foreligge forsinket språkutvikling, og ett av fire barn med tilstanden mister tidligere oppnådde språkferdigheter.

Få tilgang på artikkelen om dette temaet fra Legehandboka.no

Artikkelen inneholder all informasjon norske allmennleger bruker i sitt daglige arbeid.

Last ned PDF nå for kun 149 kr

Dette dokumentet er basert på det profesjonelle dokumentet "Autismespekterforstyrrelser". Referanselisten for dette dokumentet vises nedenfor.

1. Sponheim E, Gjevik E. Gjennomgripende utviklingsforstyrrelser (autismespekterforstyrrelser). Faglig veileder for barne- og ungdomspsykiatri, sist oppdatert april 2019. legeforeningen.no

2. Surén P, Bakken IJ, Aase H et al. Autism spectrum disorder, ADHD, epilepsy, and cerebral palsy in Norwegian children. Pediatrics 2012; 130(1): e152-8. pmid:22711729 PubMed

3. Surén P, Havdahl A, Øyen AS et al. Diagnostisering av autismespekterforstyrrelser hos barn i Norge. Tidsskr Nor Legeforen 2019. 139(4). epub. pmid:31592612 PubMed

4. Parr J, Woodbury-Smith M. Autism spectrum disorder. BMJ Best Practice, last reviewed June 2021. Accessed July 2021 bestpractice.bmj.com

5. Mefford HC, Batshaw ML, Hoffman EP. Genomics, intellectual disability, and autism. N Engl J Med. 2012;366(8):733-743. PMID: 22356326 PubMed

6. Grove J, Ripke S, Als TD, et al. Identification of common genetic risk variants for autism spectrum disorder. Nat Genet. 2019;51(3):431-444. Pmid: 30804558.

7. Augustyn M. Autism spectrum disorder: Terminology, epidemiology, and pathogenesis. UpToDate, last reviewed Dec 2019. UpToDate

8. Gardener H, Spiegelman D, Buka SL. Perinatal and Neonatal Risk Factors for Autism: A Comprehensive Meta-analysis. Pediatrics 2011; 128: 344-55. pmid:21746727 PubMed

9. Newschaffer CJ, Croen LA, Fallin MDet al. Infant siblings and the investigation of autism risk factors. J Neurodev Disord. 2012 Apr 18;4(1):7. PMID: 22958474 PubMed

10. Taylor B, Miller E, Lingam R, Andrews N, Simmons A, Stowe J. Measles, mumps, and rubella vaccination and bowel problems or developmental regression in children with autism: population-based study. BMJ 2002; 324: 393-6. pmid: 11850369 PubMed

11. Nøkleby H. Vaksinasjon, inflammatorisk tarmsykdom og autisme - er det noen sammenheng?. Tidsskr Nor Lægeforen 2001; 121: 2679. Tidsskrift for Den norske legeforening

12. Jain A, Marshall J, Buikema A, et al. Autism Occurrence by MMR Vaccine Status Among US Children With Older Siblings With and Without Autism. JAMA 2015; 313: 1534-40. pmid: 25898051 PubMed

13. Price PC, Thompson WW, Goodson B, et al. Prenatal and infant exposure to thimerosal from vaccines and immunoglobulins and risk of autism. Pediatrics 2010; 126: 656-64. Pediatrics

14. Sponheim E, Myhre AM, Reichelt KL, Aalen OO . Peptidmønstre i urin hos barn med mildere former for autisme. Tidsskr Nor Lægeforen 2006; 126: 1475-7. PubMed

15. Levy SE, Hyman SL. Complementary and alternative medicine treatments for children with autism spectrum disorders. Child Adolesc Psychiatr Clin N Am 2015 Jan;24(1):117-43. PMID: 25455579. PubMed

16. Mazzone L, Ruta L, Reale L. Psychiatric comorbidities in asperger syndrome and high functioning autism: diagnostic challenges. Ann Gen Psychiatry. 2012 Jun 25;11(1):16.PMID: 22731684 PubMed

17. Gillberg C, Billstedt E. Autism and Asperger syndrome: coexistence with other clinical disorders. Acta Psychiatr Scand. 2000 Nov;102(5):321-30. doi: 10.1034/j.1600-0447.2000.102005321.x. PMID: 11098802.

18. Buie T, Campbell DB, Fuchs GJ, et al. Evaluation, diagnosis, and treatment og gastrointestinal disorders in individuals with asd's: A consensus report. Pediatrics 2010; 125: 1-18. Pediatrics

19. Medibas. Autism (autismspektrumtillstånd). Stockholm: Medibas; 2021. Sist oppdatert 26.04.2021; sitert 30.06.2021. Tilgjengelig fra: medibas.se

20. Sandin S, Lichtenstein P, Kuja-Halkola R et al. The Familial Risk of Autism. JAMA 2014; 311: 1770-7. pmid:24794370 PubMed

21. Larsson HJ, Eaton WW, Madsen KM, et al. Risk factors for autism: perinatal factors, parental psychiatric history, and socioeconomic status. Am J Epidemiol 2005; 161: 916-25. American Journal of Epidemiology

22. Bölte S, Girdler S, Marschik PB. The contribution of environmental exposure to the etiology of autism spectrum disorder. Cell Mol Life Sci. 2019;76(7):1275-1297. PMID: 30570672 PubMed

23. Lai MC, Lombardo MV, Auyeung B, Chakrabarti B, Baron-Cohen S. Sex/gender differences and autism: setting the scene for future research. J Am Acad Child Adolesc Psychiatry. 2015;54(1):11-24. PMID: 25524786.

24. Petty L. Female Autism: Is it Different and What Should I Look Out For? The Hub. January 28, 2016. www.highspeedtraining.co.uk

25. van der Miesen AIR, Cohen-Kettenis PT, de Vries ALC. Is There a Link Between Gender Dysphoria and Autism Spectrum Disorder?. J Am Acad Child Adolesc Psychiatry. 2018;57(11):884-885. PMID: 30392630. PubMed

26. Cooper K, Smith LGE, Russell AJ. Gender Identity in Autism: Sex Differences in Social Affiliation with Gender Groups. J Autism Dev Disord. 2018 Dec;48(12):3995-4006. PMID: 29705922.

27. Reichow B, Hume K, Barton EE, et al. Early intensive behavioral intervention (EIBI) for young children with autism spectrum disorders (ASD). Cochrane Database Syst Rev. 2018 May 9;5:CD009260. doi: 10.1002/14651858.CD009260.pub3 DOI

28. Healy S, Nacario A, Braithwaite RE, Hopper C. The effect of physical activity interventions on youth with autism spectrum disorder: A meta-analysis. Autism Res. 2018 Jun;11(6):818-833. PMID: 29693781 PubMed

29. Marí-Bauset S, Zazpe I, Mari-Sanchis A, et al. Evidence of the gluten-free and casein-free diet in autism spectrum disorders: a systematic review. J Child Neurol 2014; 29: 1718-27. pmid:24789114 PubMed

30. Fraguas D, Díaz-Caneja CM, Pina-Camacho L, et al. Dietary Interventions for Autism Spectrum Disorder: A Meta-analysis. Pediatrics. 2019;144(5):e20183218. PMID: 31586029 PubMed

31. NICE guidance. Autism spectrum disorder in under 19s: recognition, referral and diagnosis. Clinical guideline [CG128] Last updated Dec 2017 www.nice.org.uk

32. Rossignol DA, Frye RE. Melatonin in autism spectrum disorders: a systematic review and meta-analysis. Dev Med Child Neurol. 2011;53(9):783-792. PMID: 21518346 PubMed

33. Sturman N, Deckx L, van Driel ML. Methylphenidate for children and adolescents with autism spectrum disorder. Cochrane Database of Systematic Reviews 2017, Issue 11. Art. No.: CD011144. DOI: 10.1002/14651858.CD011144.pub2 DOI

34. Sanchack KE, Thomas CA. Autism Spectrum Disorder: Primary Care Principles. Am Fam Physician. 2016;94(12):972-979. PMID: 28075089 PubMed

35. Williamson E, Sathe NA, Andrews JC, et al. Medical therapies for children with autism spectrum disorder-an update. Comparative Effectiveness Review No. 189. Rockville (MD): Agency for Healthcare Research and Quality (US); 2017 May. Report No.: 17-EHC009-EF (Systematic Review) www.ncbi.nlm.nih.gov

36. Dove D, Warren Z, McPheeters ML, et al. Medications for adolescents and young adults with Autism Spectrum Disorders: A systematic review. Pediatrics 2012. pmid:23008452 PubMed

37. Hirsch LE, Pringsheim T. Aripiprazole for autism spectrum disorders (ASD). Cochrane Database of Systematic Reviews 2016, Issue 6. Art. No.: CD009043. DOI: 10.1002/14651858.CD009043.pub3. The Cochrane Library

38. Chugani DC, Chugani HT, Wiznitzer M, et al. Efficacy of Low-Dose Buspirone for Restricted and Repetitive Behavior in Young Children with Autism Spectrum Disorder: A Randomized Trial. J Pediatr 2016; 170: 45-53.e1-4. pmid: 26746121 PubMed

39. James S, Stevenson SW, Silove N, Williams K. Chelation for autism spectrum disorder (ASD). Cochrane Database of Systematic Reviews 2015, Issue 5. Art. No.: CD010766.pub2 Cochrane (DOI)

40. Weitlauf AS, Sathe NA, McPheeters ML, et al. Interventions targeting sensory challenges in children with autism spectrum disorder-an update. Comparative Effectiveness Review No. 186. Rockville (MD): Agency for Healthcare Research and Quality (US); 2017 Jan. Report No.: 17-EHC004-EF (Systematic Review) legehandboka.no

41. Geretsegger M, Elefant C, Mossler KA, et al. Music therapy for people with autism spectrum disorder. Cochrane Database Syst Rev. 2014;6:CD004381.pub3 Cochrane (DOI)

42. Gabriels RL, Pan Z, Dechant B, et al. Randomized controlled trial of therapeutic horseback riding in children and adolescents with autism spectrum disorder. J Am Acad Child Adolesc Psychiatry 2015 Jul; 54:541. PMID: 26088658 PubMed

43. Cuomo BM, Vaz S, Lee EAL, et al. Effectiveness of Sleep-Based Interventions for Children with Autism Spectrum Disorder: A Meta-Synthesis. Pharmacotherapy 2017; 37: 555-78. pmid: 28258648 PubMed

44. Lofthouse N, Hendren R, Hurt E et al. A review of complementary and alternative treatments for autism spectrum disorders. Autism Res Treat. 2012;2012:870391. PMID: 23243505 PubMed

45. Whitehouse AJO, Varcin KJ, Pillar S et al. Effect of Preemptive Intervention on Developmental Outcomes Among Infants Showing Early Signs of Autism: A Randomized Clinical Trial of Outcomes to Diagnosis. JAMA Pediatr. 2021 Nov 1;175(11):e213298. doi: 10.1001/jamapediatrics.2021.3298. Epub 2021 Nov 1. PMID: 34542577 PubMed

46. Bejerot S, Nordin V.Autismspektrumsyndrom ersätter Aspergers syndrom och autism. Lakartidningen.se 2014-09-23. lakartidningen.se

47. Hyman SL, Levy SE, Myers SM, COUNCIL ON CHILDREN WITH DISABILITIES, SECTION ON DEVELOPMENTAL AND BEHAVIORAL PEDIATRICS. Identification, Evaluation, and Management of Children With Autism Spectrum Disorder. Pediatrics 2020; 145: e20193447. pmid:31843864 PubMed

# data[].attributes.attachment_link.description
Autisme omtales av fagpersoner som en nevroutviklingsforstyrrelse. Nevroutviklingsforstyrrelser oppstår i barndommen og er funksjonsvansker eller forsinket utvikling av funksjoner sterkt knyttet til modning av sentralnervesystemet. Andre nevroutviklingsforstyrrelser er ADHD og Tourettes syndrom. Autismespekterforstyrrelser/autismespekterdiagnoser (autism spectrum disorder, ASD) er samlebetegnelsen på ulike varianter av autisme og kan inndeles etter alvorlighetsgrad.

# data[].attributes.body
https://autismeforeningen.no/informasjonsmateriell/autismespekteret-intro/

Det finnes ingen test eller prøve som avgjør om en er i autismespekteret eller ikke. En diagnose settes på grunnlag av en vurdering av atferdsmønstre og væremåte.  Grundige observasjoner og systematisk kartleggingsarbeid ligger til grunn for vurderingen. En diagnostisk utredning skal gjøres av et tverrfaglig team i spesialisthelsetjenesten, vanligvis habiliteringstjenesten eller psykisk helsevern, etter henvisning fra fastlege.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Autismespekteret omfatter flere ulike diagnoser som er beslektet med hverandre. De vanligste er barneautisme (infantil autisme) og Asperger syndrom.

Internasjonalt omtales autismespekteret med forkortelsen ASD (Autism Spectrum Disorders).

I Norge benyttes både ASD og ASF (autismespekterforstyrrelser).

Autismespekterforstyrrelser kjennetegnes ved

kvalitative avvik i evnen til gjensidig sosial interaksjon og kommunikasjon,

begrensede eller snevre interesser,

begrenset repertoar av aktiviteter,

karakteristisk ensformig måte å gjøre ting på.

Det er store individuelle forskjeller hos personer i autismespekteret. Forekomst og alvorsgrad av de ulike symptomene og vanskene varierer fra person til person.

Alder, kjønn, evnenivå og tilleggsvansker spiller også inn. Mange i autismespekteret har økt sårbarhet for å utvikle tilleggsvansker som psykiske lidelser, epilepsi og søvnvansker.

Barneautisme

Asperger syndrom

Atypisk autisme

Uspesifisert gjennomgripende utviklingsforstyrrelse (PDD-NOS)

I de senere år har en sett en stadig økning av antall personer med autismespekterdiagnoser. Dette forklares gjerne med bedret diagnostisering, spesielt av personer med mildere symptomer. Forskning viser at så mange som en prosent av befolkningen kan være innenfor autismespekteret.

Omtrent fire ganger flere gutter enn jenter får en diagnose i autismespekteret. Jentene blir ofte oversett fordi de har mindre tydelige problemer i hverdagen. Utredning for autismespektervansker blir derfor ofte ikke gjennomført.

Årsakene til autismespekter-forstyrrelser er ikke fullstendig kjent. Det er enighet om at arvelige faktorer har stor betydning, og at forskjellige nevrobiologiske faktorer disponerer for både skjev utvikling og forståelsesvansker, også kalt kognitive vansker.

Psykososiale faktorer, spesielle opplevelser i barndommen, eller vaksiner forårsaker ikke autismespekterforstyrrelser.

Det finnes ingen test eller prøve som avgjør om en er i autismespekteret eller ikke. En diagnose settes på grunnlag av en vurdering av atferdsmønstre og væremåte. Grundige observasjoner og systematisk kartleggingsarbeid ligger til grunn for vurderingen. En diagnostisk utredning skal gjøres av et tverrfaglig team i spesialisthelsetjenesten, vanligvis habiliteringstjenesten eller psykisk helsevern, etter henvisning fra fastlege.

Tidlige kjennetegn på en autismespekterforstyrrelse kan f.eks. være mangelfull bruk av gester, avvikende blikkontakt eller forsinket utvikling av språk. Tilbakegang eller stagnasjon av språk eller sosiale ferdigheter kan være tegn, uansett alder.

Symptomer på en autismespekterforstyrrelse kan i en del tilfeller oppdages forholdsvis tidlig, slik at diagnose kan sette allerede ved to-tre årsalder. Imidlertid kan kjennetegnene være mindre tydelige hos yngre barn, og det kan være store individuelle forskjeller. Derfor er det noen ganger vanskelig å konkludere med en sikker diagnose for de yngste.

I mange tilfeller kan en sikker diagnose gis ved fire-fem årsalder.

Personer med ASD som fungerer relativt godt, f.eks. personer med Asperger syndrom eller atypisk autisme, kan ha ubetydelige utviklingsmessige avvik i tidlig alder.

Tegnene kan bli tydeligere når omgivelsene i sen barne- og ungdomstid stiller større krav til evner til sosialt samvær og forståelse av mer komplekse sosiale spilleregler.

Det er i praksis stor variasjon i hvilken alder man kan gi en sikker diagnose.

Jenter blir ofte diagnostisert tidligst i tenårene eller seinere. En grunn til dette er at jenter ofte er flinkere enn gutter til å kommunisere, og reagerer ofte på utfordringer med å bli stille og innadvendte.

Kjennetegn på ASD:

utfordringer med sosiale ferdigheter og forståelse

begrenset evne til og interesse for sosial omgang

annerledes blikk-kontakt

avvikende og annerledes reaksjons-mønster

utfordringer med kommunikasjon og språk

avvikende atferd

annerledes opplevelse av sanse-inntrykk

økt sårbarhet for stress

Hvilke utfordringer en har, og hvor store problemene blir, varierer i stor grad fra person til person.

De fleste personer i autismespekteret skiller seg i alminnelighet ikke utseendemessig fra andre. Det gjør det vanskelig for omgivelsene å forstå hvorfor de oppfører seg annerledes.

Personer i autismespekteret har vansker med å sortere og prioritere når flere inntrykk og krav opptrer samtidig. De blir ofte misforstått og kan oppfattes som uhøflige eller uoppdragne.

Dagliglivets krav kan bli utfordrende fordi de er sårbare for stress, krav, mas og kritikk. Mange har også vansker med planlegging og organisering, noe som kalles eksekutive funksjonsvansker.

Det kan være svært vanskelig å vurdere hva personen egentlig klarer, hva som er sterke sider og hva som er ekstra vanskelig. Mange er derfor i fare for å bli utsatt for urealistiske eller for høye krav.

Individuelt tilpasset opplæring og trening bør iverksettes så tidlig som mulig - også når en kun har mistanke om autisme-spekterforstyrrelse, men diagnosen ikke er avklart.

Den pedagogisk-psykologiske tjenesten (PPT) bør involveres for å kartlegge barnets evner og bidra til et helhetlig, individuelt tilrettelagt tilbud. Opplæring må omfatte sosiale og praktiske ferdigheter i tillegg til ordinære skolefag, og ha utgangspunkt i den enkelte elev sine interesser og sterke sider.

Ofte er det nødvendig å sette inn ekstra ressurser og spesialpedagogiske tiltak for å kunne legge opplæringen til rette for den enkelte.

Elever som får spesialundervisning skal ha en individuell opplæringsplan (IOP) som skal fastsette mål og innhold i opplæringen, hvem som skal involveres og hvordan den skal organiseres. Skolen skal, i samarbeid med foreldrene og eleven selv hvis det lar seg gjøre, utarbeide en IOP med basis i PPT sin sakkyndige vurdering.
Personer i autismespekteret har behov for langsiktige og koordinerte tjenester. Brukere av to eller flere helse- og omsorgstjenester har rett til en individuell plan (IP). IP gir også rett til en koordinator oppnevnt av kommunen som skal sikre oppfølging og samordning av tjenestetilbudet.
Tidlig diagnose, informasjon til alle berørte, tilpassede krav og god assistanse utgjør grunnpilarene i de langsiktige tiltakene. Når en diagnostisk utredning i spesialist-helsetjenesten er fullført, er det viktig at barnets foreldre, alternativt personen selv, får informasjon om rettigheter de kan ha krav på.

Å få riktig hjelp, tilrettelegging og individuelt tilpasset opplæring i oppveksten er avgjørende for en god prognose, for å bli så selvstendig som mulig og kunne leve et godt liv.

Tidlig og målrettet hjelp kan redusere risikoen for utvikling av depresjoner og andre psykiske problemer som reaksjon på omverdenen og dens krav.

De fleste i autismespekteret vil ha behov for tiltak og assistanse gjennom hele livet. Små endringer i livssituasjonen kan ha store konsekvenser for livskvaliteten.

Tiltak må være planlagte, godt forberedte, kontinuerlige og helhetlige for å kunne bidra til et varig godt liv.

Enkeltsider (Pdf i utskriftskvalitet til nedlasting)

Oppslag (Pdf i utskriftskvalitet til nedlasting) autismespekteret-enkortinnføring_utskrift_oppslag

Online-brosjyre

# data[].attributes.attachment_link.title
Autismespekteret - en kort innføring - Autismeforeningen i Norge

# data[].attributes.attachment_link.description
Autismespekteret omfatter flere ulike diagnoser som er beslektet med hverandre. De vanligste er barneautisme (infantil autisme) og Asperger syndrom. Internasjonalt omtales autismespekteret med forkortelsen ASD (Autism Spectrum Disorders). I Norge benyttes både ASD og ASF (autismespekterforstyrrelser). Autismespekterforstyrrelser kjennetegnes ved kvalitative avvik i evnen til gjensidig sosial interaksjon og kommunikasjon, begrensede eller snevre interesser, begrenset repertoar av aktiviteter, karakteristisk ensformig måte å gjøre ting på.

# data[].attributes.body
Trenger ofte hjelp til å "tolke" verden

Alle tiltak må være tilpasset den enkelte (må evalueres og justeres jevnlig). Early Intensive Behavioral Intervention (EIBI)

Tenk livsløpsperspektiv.

Finnes det eventuelle fysiske eller psykiske tilleggsvansker.

Det er avgjørende at det blir etablert et autismevennlig miljø som støtter, aksepterer og respekterer egenarten til dem som har autisme.

Samarbeid med og støtte til familiene er helt sentralt.

# data[].attributes.body
https://www.helsenorge.no/sykdom/utviklingsforstyrrelser/autisme/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Oppsummering

Hvor alvorlige symptomene er, og hvor mye de påvirker funksjonsevnen, varierer sterkt fra person til person. Noen har alvorlig utviklingshemming og svært lite språk, mens andre har gode intellektuelle evner og normalt språk. Vansker med å forstå andre mennesker og delta i gjensidig sosialt samspill er de mest fremtredende trekkene blant dem som har normale intellektuelle evner.

Den store variasjonen gjør at det er mer riktig å kalle autisme for autismespekterforstyrrelser eller autismespekterdiagnoser, der spekteret består av 5-6 undergrupper. De vanligste undergruppene er barneautisme og Aspergers syndrom. I denne artikkelen blir autisme brukt synonymt med autismespekterdiagnoser.

En regner med at cirka én prosent av befolkningen har autisme. Det er flere gutter enn jenter som får diagnosen. Det er mange flere som får en diagnose innen autismespekteret nå enn tidligere. Årsaken er sannsynligvis bedre kjennskap til hva som kjennetegner normal utvikling, økt kunnskap om hvordan man kjenner igjen selv milde utviklingsavvik og høyere kompetanse hos fagfolk.

Symptomer på autisme

Symptomene på autisme blir vanligvis synlige i løpet av de tre første leveårene, og tilstanden varer livet ut. Kjernesymptomene er manglende sosiale ferdigheter, språk- og kommunikasjonsvansker og repeterende og stereotyp atferd.

Problemer med sosial forståelse og samspill

Manglende sosial forståelse gir seg til kjenne i vansker med å

bruke øyekontakt, blikkvekslinger og ansiktsuttrykk for å formidle ønsker og interesser

forstå betydningen av gester og kroppsholdning under samspill med andre

oppfatte og tolke andres emosjoner, og dele oppmerksomhet og interesser, sorger og gleder med andre

Mennesker med autisme har store utfordringer med å forstå forholdet mellom det som sies, hvem som sier det, hvordan det sies, hva de ser når de ser seg omkring og hva de vet om situasjonen generelt. For utenforstående oppleves det som svært påfallende og ubegripelig at sosiale og kommunikasjonsmessige forhold som de aller fleste av oss oppfatter helt intuitivt, kan føre til så store misforståelser og frustrasjon for dem som har autisme.

Samværet blir lett preget av ensidighet, og fører gjerne til at andre må tilpasse seg den som har autisme. Sosiale situasjoner kan virke overveldende og forvirrende, noe som forsterker vanskene med å tolke stadig skiftende sammenhenger og samtalepartnerens intensjoner.

Kommunikasjonsvansker

Kommunikasjonsvanskene omfatter både verbal og ikke-verbal kommunikasjon, og varierer sterkt fra person til person. Noen har forsinket eller mangelfull språkutvikling og svært lite funksjonell kommunikasjon, mens andre har et velutviklet talespråk.

Hos dem som har et godt talespråk er kommunikasjonsproblemene knyttet til manglende samtaleferdigheter og sosial bruk av språket i varierte situasjoner. Det er vanlig med vansker knyttet til turtaking, valg av tema og evne til å følge andres tema. Samtaler blir ofte ført på egne premisser, med mangelfull tilpasning til samtalepartner.

Begrenset språkforståelse fører til at mange med autisme misforstår vanlige språklige vendinger som indirekte tale, billedlige uttrykk og åpne generelle utsagn. I tillegg kan autisme føre til en rekke andre språklige avvik, som ekkotale, idiosynkratiske ord og fraser (ord og fraser med personlig betydning) og forvirring ved bruk av personlig pronomen.

Vansker med å forstå blikk, ansiktsuttrykk, kroppsspråk og gester forstyrrer kommunikasjonen ytterligere. Mange har også problemer med å regulere og forstå svingninger i språkets talevolum, stemmeleie, betoning, tempo, rytme og intonasjon.

Begrenset, stereotyp og repeterende adferd

De som har autisme har gjerne få og snevre interesser. Ensporethet i tanker og væremåte er karakteristisk. Mange blir spesielt knyttet til uvanlige ting eller tema, og kan utvikle rigide og altoppslukende interesser. Noen har spesielle eller underlige bevegelsesmønstre som de hyppig gjentar.

Mange reagerer sterkt på små endringer i detaljer i sine omgivelser, og kan vise en rigid motstand mot forandring. De har en tendens til å bli opphengt i ikke-funksjonelle rutiner eller ritualer på en tvangsmessig måte. Vansker med å endre en etablert forestilling og dårlig evne til å se for seg handlingsalternativer fører ofte til kraftige reaksjoner på små endringer av planer eller hyggelige overraskelser.

Tilleggsvansker

Autisme kan gi både fysiske og psykiske tilleggsvansker. Søvnvansker, magesmerter og andre problemer knyttet til mage og tarm er vanlig. Mange har også andre nevroutviklingsforstyrrelser, som for eksempel utviklingshemming og ADHD. Epilepsi forekommer ofte sammen med autisme og psykisk utviklingshemming. Det er også høy forekomst av psykiske lidelser, spesielt angst og depresjon. Adferdsforstyrrelser er vanlig. Hvor store tilleggsvanskene er, varierer veldig. De som har utviklingshemming har flest tilleggsvansker.

Tidlige tegn på autisme

De fleste barn med autisme viser tydelige tegn på diagnosen innen de fyller tre år. De tidlige tegnene er knyttet til utvikling av sosiale ferdigheter, språk og adferd.

Det kan være grunn til bekymring dersom barnet ditt

ikke reagerer når du snakker til det eller sier navnet deres

ikke møter blikket ditt eller gjengjelder smil

ikke tar initiativ til kontakt med andre og ser ut til å leve i sin egen verden

ikke viser hengivenhet og ikke liker fysisk nærhet

ikke utvikler språk, har forsinket språkutvikling eller ikke bruker språket sosialt

ikke liker å leke med andre barn

ikke leker variert, men konstant repeterer enkelte aktiviteter eller kun viser interesse for enkelte ting

ikke liker endringer i rutiner og vaner

ikke peker på ting de vil ha eller tilkaller din oppmerksomhet ved å peke og lage lyder

Andre tegn på autisme er læringsvansker, lydsensitivitet, hyperaktivitet og hyppige raserianfall.

Hvis du er bekymret for at barnet ditt kan ha autisme, bør du ta kontakt med fastlegen eller helsestasjonen. De kan ikke stille diagnosen, men vil henvise videre til riktig spesialist.

Årsaker

Autisme regnes som en medfødt utviklingsforstyrrelse. Tvillingstudier tyder på at autisme i stor grad er arvelig. Likevel er genetikken veldig komplisert og genetikk alene kan ikke forklare alle tilfeller av autisme. Biologiske forstyrrelser eller sykdommer som rammer hjernen direkte eller indirekte kan også forårsake autisme. Den store variasjonen innenfor autismespekteret skyldes hovedsakelig at det er mange ulike årsaker til at autisme oppstår.

Ny forskning viser at 20-40 prosent av alle med autisme kan ha en sjelden mutasjon, som ofte forekommer sammen med utviklingshemming. Autisme kan ha sitt opphav i enkeltgener, men hos mange skyldes sykdommen såkalt polygen arv, det vil si at det er flere enkeltgener involvert. Ved polygen arv er det vanlig at nære slektninger har symptomer eller adferdstrekk som kan ligne symptomene på autisme.

Utredning og diagnose

Autisme er en livslang tilstand, og prognosen er bedre jo tidligere diagnosen blir stilt og tiltak blir satt i gang.

Det finnes ingen blodprøver eller andre medisinske tester som kan påvise autisme. Autisme er en funksjonsdiagnose, og stilles på grunnlag av utviklingshistorikk, symptomer og symptomsammensetning hos den enkelte. Det vil si tilstedeværelse eller fravær av bestemte typer adferd. Det er utarbeidet standardiserte sjekklister og observasjonsmateriell som kan brukes for å stille diagnosen.

Fordi studier tyder på at autisme er arvelig, er det i dag stadig vanligere å bli henvist til genetisk utredning. Det gjelder spesielt de som også har utviklingshemming.

Behandling

Det er ingen medikamenter som kan behandle kjernesymptomene på autisme. Behandlingen består derfor hovedsakelig av opplæring og tilrettelegging. Målet er å bidra til selvstendighet og opparbeide evnen til å klare ting selv, slik at hver enkelt kan fungere så godt som mulig ut fra sine forutsetninger.

Opplæringen bør starte så tidlig som mulig og fokusere på metoder for å:

fungere bedre sosialt

kommunisere bedre

redusere angst og adferdsproblemer

Alle tiltak må være tilpasset den enkelte, og må evalueres og justeres jevnlig for å sikre best mulig utvikling. Det er viktig at tiltakene er helhetlige og har et livsløpsperspektiv. Det er også viktig å identifisere og behandle eventuelle fysiske eller psykiske tilleggsvansker.

Det er avgjørende at det blir etablert et autismevennlig miljø som støtter, aksepterer og respekterer egenarten til dem som har autisme. Samarbeid med og støtte til familiene er helt sentralt, og det er viktig at hver enkelt får rom til å utvikle sine spesielt sterke sider.

Prognosen varierer veldig og ser ut til å ha sammenheng med evnenivå, språklige ferdigheter og hvor store psykiske og fysiske tilleggsvansker den enkelte har.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvor alvorlige symptomene er, og hvor mye de påvirker funksjonsevnen, varierer sterkt fra person til person. Noen har alvorlig utviklingshemming og svært lite språk, mens andre har gode intellektuelle evner og normalt språk. Vansker med å forstå andre mennesker og delta i gjensidig sosialt samspill er de mest fremtredende trekkene blant dem som har normale intellektuelle evner.

# data[].attributes.body
Sosiale ferdigheter

Barnet reagerer ikke på navnet sitt

Har redusert eller manglende interesse for omgivelsene

Unngår øyekontakt

Motsetter seg å bli løftet opp og kost med - skriker for å bli satt ned

Mindre variert lek med mindre fantasilek og imitasjon

Ønsker å leke alene - trekker seg tilbake i sin egen verden, eller har påfallende måte å være sammen med andre på

Språk

Starter å snakke senere enn andre barn

Kan etterhvert slutte å bruke ord og setninger som det tidligere kunne si

Snakker med en unormal tone eller rytme, lager uvanlige lyder

Kan gjenta ord og setninger, men forstår ikke hvordan det skal bruke dem

Andre kan ha forholdsvis normal språkutvikling, men mangler evne til å forstå språkets undertoner, nyanser, ironi

Mindre bruk av gester som å vinke, peke, vise frem og nikke

Atferd

Utfører gjentatte bevegelser, som det å stå å gynge med kroppen eller vri hendene

Utvikler sære vaner og ritualer

Blir forstyrret av den minste endring i rutiner og vaner, som for eksempel at du flytter på en gjenstand som barnet har stilt opp

Kan være selvskadende, som å stange hodet i veggen eller å bite seg selv

Hyperaktivitet

Kan bli fascinert av deler av en gjenstand, som for eksempel hjulet på en lekebil, smaken eller lukten av bilen

https://nhi.no/sykdommer/barn/autisme/autisme-symptomer-og-tegn/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Autismespekterforstyrrelser eller autismespekterdiagnoser (ASF eller ASD), opprinnelig kalt gjennomgripende utviklingsforstyrrelser, er en samlebetegnelse for en gruppe tilstander karakterisert ved avvik i gjensidig sosialt samspill og kommunikasjon og begrenset stereotyp, repeterende atferd og interesser av ulik alvorlighetsgrad.

Barneautisme, Aspergers syndrom og uspesifisert gjennomgripende utviklingsforstyrrelse er undergrupper i det internasjonale diagnosesystemet ICD-10 som nå er i ferd med å erstattes av ICD-11. I ICD-11 deles undergruppene inn i mild, moderat eller alvorlig autismespekterforstyrrelse, med eller uten mental retardasjon og med eller uten språkforstyrrelse.

Symptomer og tegn

Barnet kan virke normalt de første månedene av livet. Så kan foreldrene merke at barnet interesserer seg mindre for andre mennesker, også dem selv. Tilstanden påvirker sosialt samspill, språk og atferd. Ulike symptomer og tegn innenfor disse hovedområdene kan opptre med ulike grader av alvorlighet. Følgende vedrørende sosiale ferdigheter, språk, kommunikasjon og atferd hos småbarn kan være tegn på en autismespekterforstyrrelse:

Sosiale ferdigheter

Barnet reagerer ikke på navnet sitt

Har redusert eller manglende interesse for omgivelsene

Unngår øyekontakt

Motsetter seg å bli løftet opp og kost med - skriker for å bli satt ned

Mindre variert lek med mindre fantasilek og imitasjon

Ønsker å leke alene - trekker seg tilbake i sin egen verden, eller har påfallende måte å være sammen med andre på

Språk

Starter å snakke senere enn andre barn

Kan etterhvert slutte å bruke ord og setninger som det tidligere kunne si

Snakker med en unormal tone eller rytme, lager uvanlige lyder

Kan gjenta ord og setninger, men forstår ikke hvordan det skal bruke dem

Andre kan ha forholdsvis normal språkutvikling, men mangler evne til å forstå språkets undertoner, nyanser, ironi

Mindre bruk av gester som å vinke, peke, vise frem og nikke

Atferd

Utfører gjentatte bevegelser, som det å stå å gynge med kroppen eller vri hendene

Utvikler sære vaner og ritualer

Blir forstyrret av den minste endring i rutiner og vaner, som for eksempel at du flytter på en gjenstand som barnet har stilt opp

Kan være selvskadende, som å stange hodet i veggen eller å bite seg selv

Hyperaktivitet

Kan bli fascinert av deler av en gjenstand, som for eksempel hjulet på en lekebil, smaken eller lukten av bilen

Autisme finnes på alle nivåer av intellektuell fungering og evne til læring. Felles er vansker med å kommunisere og anvende kunnskapen i hverdagslivet, og vansker med tilpasningen i sosiale situasjoner.

Noen sosiale ferdigheter kan utvikles over tid, men selv de best fungerende har noe vansker med å kommunisere med omverdenen.

Vil du vite mer?

# data[].attributes.attachment_link.title
Autismespekterforstyrrelser - symptomer og tegn - NHI.no

# data[].attributes.attachment_link.description
Autismespekterforstyrrelser eller autismespekterdiagnoser (ASF eller ASD), opprinnelig kalt gjennomgripende utviklingsforstyrrelser, er en samlebetegnelse for en gruppe tilstander karakterisert ved avvik i gjensidig sosialt samspill og kommunikasjon og begrenset stereotyp, repeterende atferd og interesser av ulik alvorlighetsgrad. Barneautisme, Aspergers syndrom og uspesifisert gjennomgripende utviklingsforstyrrelse er undergrupper i det internasjonale diagnosesystemet ICD-10 som nå er i ferd med å erstattes av ICD-11.