# data[].attributes.attachment_caption
22.septembris, Latvijas valsts meži, "Popes maršruts"

# data[].attributes.headline
6.a un 6.b klase piedalās izzinošās praktiskās nodarbībās "Meža ekspedīcija"

# data[].attributes.subject
6.a un 6.b klase piedalās izzinošās praktiskās nodarbībās "Meža ekspedīcija"

# data[].attributes.body
Uzzinājām un iemācījāmies daudz ko jaunu šajās meža stacijās:
Skaitām kokus - kā aprēķināt koku skaitu hektārā un kā noteikt, vai mežs ir veiksmīgi atjaunots?
Kopjam jaunaudzes - cik ātri aug mežs, kāpēc mežs ir jākopj un kā to darīt?
Retinām mežu - ko iegūstam no meža retināšanas un kā izvēlēties "vinnētājus un zaudētājus"?
Mērām koku augstumu - kā precīzi noteikt augstumu augošam kokam ar vienkāršiem paņēmieniem, izmantojot matemātiku?
Aizsargājam mežu - kā nodrošinām dabas daudzveidību mežā un kā aizsargājam mežu no dažādiem postījumiem?
Atklājam koksnes produktus - kur ikdienā lietojam koksni un vai koksnes produkti var aizstāt naftas produktus?
Atpūta dabā - kas ir dabai draudzīga atpūta un kādas vēl cilvēku darbības ietekmē meža ainavu?
Būvējam zaļi - vai no koka var uzbūvēt debesskrāpi un kā uzbūvēt koka tiltu bez naglām?
Nosakām koku vecumu - kā noteikt vecumu augošiem kokiem, ko stāsta koku gadskārtas un kā pieņemt lēmumu par laiku ražas novākšanai?

# data[].attributes.attachment_caption
Angļu valodas mācību stundas, janvāris 2022.

# data[].attributes.headline
7.a un 7.b. Tēma: Atbildīgs pārtikas patēriņš (eat responsibly). 

# data[].attributes.subject
7.a un 7.b. Tēma: Atbildīgs pārtikas patēriņš (eat responsibly). 

# data[].attributes.body
Skolēni apzinājās un izvirzīja nosacījumus/ieteikumus, kuri jāievēro, lai pārtika tiktu patērēta atbildīgi. Sadarbojās grupās un izveidoja informatīvu plakātu (sauklis un attēli). Dalījās pieredzē un iepazīstināja klases biedrus ar savu izveidoto darbu (''you are what you eat'', ''save food, save our world'' utt.).

# data[].attributes.attachment_caption
Angļu valodas mācību stundas, februāris 2022.

# data[].attributes.headline
AB 6.-9. Tēma: Enerģijas iegūšanas veidi.

# data[].attributes.subject
AB 6.-9. Tēma: Enerģijas iegūšanas veidi.

# data[].attributes.body
Skolēni saviem vārdiem izskaidroja kā saprot jēdzienu ''Enerģija''. Atkārtoja un pārrunāja enerģijas iegūšanas veidus. Prognozēja, kurās jomās enerģiju patērē visvairāk un kā to varētu samazināt/ietaupīt. Izvēlējās vienu enerģijas iegūšanas veidu un izmantojot interneta resursus, izveidoja informatīvus plakātus angļu valodā. Nākamajā mācību stundā prezentēja un iepazīstināja klases biedrus ar savu darbu.

# data[].attributes.body
,,Silto džemperu diena” ir ikgadēja akcija, kuras mērķis ir izglītot sabiedrību par klimata pārmaiņām un veicināt videi un klimatam draudzīgākus paradumus.

Kampaņas pirmsākums meklējams 2005.gadā, kad Flandrijas reģiona Ekoskolas (Beļģija ), Kioto protokola iedvesmotas, rīkoja pirmo Silto džemperu dienu.

Silto džemperu dienā skolu telpās tiek nedaudz samazināta temperatūra.

17.februārī arī mūsu skolā tika samazināta temperatūra par vienu līdz diviem grādiem.  Tāpēc aicinājām šajā dienā uzvilkt savu vissiltāko un skaistāko džemperi!

# data[].attributes.body
Skolēni atkārtoja un pārrunāja enerģijas iegūšanas veidus. Prognozēja, kurās jomās enerģiju patērē visvairāk un kā to varētu samazināt/ietaupīt. Izvēlējās vienu enerģijas iegūšanas veidu un izmantojot interneta resursus, uzzināja 7-10 interesantus faktus ar kuriem dalījās interneta vietnē padlet.com. Saite uz skolēnu paveikto: https://padlet.com/celaanete/95qauf9uswq3o77r

# data[].attributes.body
Vai Jūs zinājāt, ka pirmie ieraksti par peldēšanu meklējami jau 7000 gadus senā pagātnē un pārstāv akmens laikmetu? Peldēšana ir viens no drošākajiem sporta veidiem, kas nodrošina pilnīgu atpūtu un tajā pašā laikā visefektīvākais, jo nodarbina visas muskuļu grupas izņemot žokļus. Respektīvi, zem ūdens nav ieteicams sarunāties.
Baseinu temperatūra ir aptuveni 25ºC, bet Jūsu ķermeņa temperatūra – apmēram 37ºC. Temperatūras svārstības palielina sirdspukstus un asinsriti. Tas, savukārt, palielina imūnsistēmas funkcionalitāti. Šādā veidā var radīt organisma pretestību pret iesnām un saaukstēšanos.

# data[].attributes.body
Miķeļi jeb Miķeļdiena ir latviešu rudens saulgrieži, kurus svin 29.septembrī.

Miķelis latviešu tautasdziesmās saukts par labu un bagātīgu vīru. Un arī mūsu skolas apkārtne šogad ir īpaši krāšņa un ziediem bagāta. Tādā vidē īpaši skolēniem patīk radoši darboties dabaszinību, sporta, vizuālās mākslas, matemātikas un klases stundās.

# data[].attributes.body
Ūdens ir katrā cilvēka ķermeņa šūnā, un pieaugušā cilvēkā tas ir līdz 60% no kopējās ķermeņa masas.  Ūdens organismā: regulē ķermeņa temperatūru, „ieeļļo” un aizsargā locītavas, aizsargā jutīgos audus, izvada no organisma nevajadzīgās vielas, transportē uzturvielas un skābekli uz šūnām, uzlabo asins cirkulāciju organismā, mitrina ādu un uztur tās elastību. Cilvēka organisms neuzkrāj ūdeni, tāpēc tas regulāri jādzer. Ūdens no organisma izdalās ar sviedriem, izelpoto gaisu, urīnu. Tādēļ 7.b klase zina, ka sporta stundā ūdens lietošana ir obligāta.

# data[].attributes.body
Februārī kopā ar mums auga HIACINTE. Tā priecēja ar savām pārmaiņām, spēcīgo smaržu, palīdzēja saprast latviešu valodā I.Ziedoņa pasaku un radīja ideju jaunam pētījumam!

# data[].attributes.body
Pēc skolēna jautājuma: "Kā jūtas, kad ir miris?" Mana atbilde: "To nemāku teikt, jo neesmu jutusi!". Šis jautājums man radīja domas par Dzīves LAIKU, KĀ TAS RIT, KO ES JŪTU, kamēr esmu dzīva.  Mums klasē izvērsās plaša diskusija par sajūtām dzīvē.  Pat atskanēja meitenes jautājums: "Vai tad tā ir latviešu valodas stunda?"
"Tā ir Dzīves stunda, tas ir svarīgi Jums, man un mums kopā esot!"

# data[].attributes.body
Uz tāfeles tapa ideju zirneklis par ŪDENI - okeāns, jūra, ezers, upe, dīķis, utt. Ūdens ikdienā, par kuru ūdeni jāmaksā, kur ūdens paliek pēc dušas? Ar datorikas iemaņām A.Zaļmeža izveidoja šādu karti ar ŪDENS veidiem, kas ir vistuvāk Latvijai un Ventspilij.
Kāds ūdens patīk Tev, kur Tu visbiežāk peldies, vai Tu taupi ūdeni zobus tīrot?
Informācija rotā Ekodēli 3.stāvā.

# data[].attributes.body
Pēc skolas vides novērtējuma tēmā "Pārtika", Ekopadome secināja, ka skolēni nemaz īsti nezina, no kuras zemnieku saimniecības skolai piegādā augļus un dārzeņus. Veicot pētījumu un intervējot ēdināšanas uzņēmuma darbinieces, noskaidrojām, ka ābolus skolai piegādā Ventspils novada Ziru pagasta Z/S "Kalnarāji", bet dārzeņus piegādā Z/S "Indrāni" no Amatas novada Skujenes pagasta.
6.b klase noskaidroja, kādas zemnieku saimniecības vēl Kurzemē audzē un ražo bioloģisko pārtiku.

# data[].attributes.body
Klases stundas ietvaros pārrunājām meža nozīmi mūsu ik dienā. Atkārtojām to, cik daudz un dažādu iespēju un lietu sniedz mežs. Izpildījām interesantus uzdevumus, skaitījām koka gadskārtas, atcerējāmies ēdamās un indīgās sēnes, Latvijas skaistos savvaļas augus. Meklējām skaistākos kokus pilsētā.

# data[].attributes.body
4.a klases skolēni Pasaules Meža dienā pievērsa uzmanību kokiem skolas pagalmā gan fotogrāfējot, gan meklējot ar spēles "Kokotājs" attēlu karti.

# data[].attributes.body
Pasaules Meža dienā 4.a klase atkārtoja lietvārda MEŽS locīšanu.

# data[].attributes.body
Skolēni aktīvi meklēja informāciju par ūdens lietošanu, patērēšanu un taupīšanu ikdienas dzīvē. Apkopoja informāciju domu kartē un pastāstīja to saviem klases biedriem. Pēc savas pieredzes, skolēni izsecināja, ka vislielākais ūdens patēriņš ir dārza laistīšanā. Tā pat viņi izsecināja, ka šim procesam ideāli piemērots ir lietus ūdens. Rezultātā tapa skaisti darbi no papīra, kas kļuva par klases dekorācijām.

# data[].attributes.body
Tēma "Mežs" tika iekļauta matemātikas stundās 5.a., 5.b., 6.b un 8.b klasē.

# data[].attributes.attachment_caption
2022. gada tēma ir “Meži – ilgtspējīga ražošana un patēriņš”. Meža dienu svin 21. martā.

# data[].attributes.body
Kas ir meža diena?
Apvienoto Nāciju Organizācija 2012. gadā 21. martu pasludināja par Starptautisko mežu dienu, lai veicinātu izpratni par visu veidu mežu nozīmi. Valstis tiek mudinātas organizēt pasākumus un dažādas aktivitātes, kas saistītas ar mežiem un kokiem, piemēram, koku stādīšanas kampaņas.
Meži aizņem vienu trešdaļu no Zemes masas, veicot vitāli svarīgas funkcijas visā pasaulē. Meži ir bioloģiski visdaudzveidīgākā ekosistēma uz sauszemes, kur dzīvo vairāk nekā 80% sauszemes dzīvnieku, augu un kukaiņu sugu. Tomēr, neraugoties uz visiem ekoloģiskajiem, ekonomiskajiem, sociālajiem un veselības ieguvumiem, ko rada mežs – pasaules mežu izciršana turpinās satraucošos tempos. Bet mežs ir pārāk dārgs, lai to zaudētu!

Šajā dienā mācību stundās tika cildināts, izzināts, izpētīts, virtuāli atjaunots mežs, domāts par ilgtspējīgu mežu apsaimniekošanu, aizsardzību, kā arī izstaigātas meža takas. 6.a un AB 6.-9. kl. devās pārgājienā ar Ventspils 46.kājinieku bataljona darbiniekiem. Veica garu un atraktīvu meža taku, iepazīstot Latvijas skaisto dabu. 1.b klase uzzināja, kas ir mežs un sils, veicot dažādus uzdevumus darba lapās. Pārrunāja, kāpēc mežs ir tik svarīgs, un kur cilvēks izmanto meža resursus. Arī ukraiņu bērni iesaistījās stundā un iemācījās koku un dzīvnieku nosaukumus latviešu valodā.  2.b klase iepazina meža ekosistēmu un modelēja tā stāvus. 4.a klase latviešu valodas stundā nostiprināja vārda mežs locīšanu, veidoja apraktu par mežu. 5.klases dabaszinību stundā veidoja plakātus, kuros aicināja saudzēt meža resursus, bet matemātikas stundā iejutās pēdziņa lomā un pētīja dzīvnieku pēdu nospiedumus, iepazina gada putnu un dzīvnieku. 6.b klase matemātikā aprēķināja, cik koku zaudējam, cik papīra tiek izšķērdēts, saņemot savās pastkastītēs nevajadzīgos reklāmas izdevumus. 8.b klase spēlēja Latvijas valsts mežu izveidoto digitāli pētniecisko spēli "Mežotājs" par meža apsaimniekošanu. Ar lielu aizrautību pamatskolas klases izspēlēja “Ekoskolu Prāta spēles”, sacenšoties digitālajā lietotnē Kahoot.

# data[].attributes.headline
Ekopadomes akcija "Taupām ūdens resursus!"

# data[].attributes.subject
Ekopadomes akcija "Taupām ūdens resursus!"

# data[].attributes.body
Pasaules ūdens dienā Ekopadome rīkoja akciju par saldūdens resursu taupīšanu, uzrunājot, aptaujājot tuvākās apkārtnes iedzīvotājus. Skolēni jau iepriekš noskaidroja, ka vidēji viena ģimene mēnesī patērē vairāk kā 10 kubikmetrus ūdens. Lai uzskatāmāk to parādītu skolēniem un apkārtējiem iedzīvotājiem, un liktu aizdomāties, cik tas tomēr ir daudz,  skolas pagalmā bija izvietots kubikmetra modelis. Ekopadomes skolēni aicināja iedzīvotājus aizdomāties ne vien par savas, bet arī nākamās paaudzes veselību un izdzīvošanas iespējām, jo daudzviet pasaulē nav pilnvērtīgi nodrošināta cilvēku pamatvajadzība pēc tīra ūdens.

Ventspilī dzeramais krāna ūdens ir kvalitatīvs, tīrs un gards.
Latvija var lepoties ar bagātīgiem ūdens resursiem un kvalitatīvs dzeramais ūdens ir viegli pieejams tepat no ūdens krāna. Tomēr ikviens no mums var pieejamos dabas resursus izmantot taupīgi, piemēram, mazgājot zobus, bez vajadzības netecināt ūdeni, bet gan aizvērt krānu. Ar šādiem un vēl citiem ieteikumiem Ekpadome dalījās ar apkārtējiem iedzīvotājiem. Lielas lietas sākas ar mazu paradumu maiņu!

# data[].attributes.headline
5.b iepazīst mežu  krustvārdu mīklās, rēbusos un atjautības uzdevumos

# data[].attributes.subject
5.b iepazīst mežu  krustvārdu mīklās, rēbusos un atjautības uzdevumos

# data[].attributes.body
Meža dienas ietvaros 5.b klases skolēni klases stundā sacentās dažādu jautājumu atminēšanā par mežu.  Skolēniem nācās atpazīt sēnes, burtu jūklī atrast Latvijā augošus kokus. Tika "šķetināts" rēbuss minot ar dzīvnieku un augu salikteņu izveidošanu. Tika noskaidrots un atkārtots, kā uzzināt koka vecumu un kā mežā noteikt debess puses.

# data[].attributes.headline
4.a un4.b izgatavoja dizaina un tehnoloģiju stundās atslēgu piekariņus

# data[].attributes.subject
4.a un4.b izgatavoja dizaina un tehnoloģiju stundās atslēgu piekariņus

# data[].attributes.body
Olga Maranika

# data[].attributes.body
Pasaules Meža dienā 2.a klasei Radošie darbi notika Bērnu pilsētiņā. SR - īpašvārdu meklēšana uz Bērnu pilsētiņas globusa.

Spēle "Kokotājs". Darbs pāŗī - meklēt, kuri no 9 attēlā redzamajiem kokiem, aug Bērnu pilsētiņā. Darbs grupā - atmiņas spēle, uz kuras kartītes koks, uz kuras - tā auglis.

# data[].attributes.attachment_link.title
pēc attēla meklēju kokus Bērnu pilsētiņā 2022-03-21 

# data[].attributes.body
Kas ir ūdens diena?
Pasaules Ūdens diena katru gadu tiek svinēta 22. martā. Un tā akcentē ūdens nozīmi cilvēka dzīvē, tā patieso vērtību un to, kā mēs visi kopā varam labāk aizsargāt šo vitāli svarīgo resursu, jo piesārņojums daudzviet rada milzu izaicinājumus nodrošināt cilvēka pamatvajadzību pēc tīra ūdens.

Aizraujoši, atraktīvi un interesanti atzīmējām Pasaules Ūdens dienu skolā svaigā gaisā. Ekopadomes skolēni skolas pagalmā vadīja dažādas izzinošas, sportiskas aktivitātes pārējiem skolas skolēniem. Šī gada tēma ir “Gruntsūdeņi – padarīt neredzamo redzamu”, tādēļ radošajās darbnīcās tika akcentēta ūdens ekosistēma, tās dažādība, kā arī pievērsta uzmanība ūdens resursu nozīmei un ilgtspējīgai apsaimniekošanai. Skolēni atpazina zivis un palīdzēja tām nokļūt atpakaļ dīķī. Iemācījās no papīra izlocīt un peldināt ūdensrozes, vardītes, apskatīja krupju izstādi. Minēja krustvārdu mīklu, burtu režģī meklēja vārdus saistībā ar ūdeni, atpazina Ventspils strūklakas un izspēlēja skolēnu veidoto izzinošo vides spēli  "Ūdens domino". Vēroja un paši piedalījās eksperimentos ar ūdeni. Tā bija lieliska iespēja izzināt, apkārtējo ekosistēmu nozīmi ūdens veidošanā un uzturēšanā.

Aktivitātēs piedalījās arī Ūdens lāsīte un pašvaldības SIA “ŪDEKA“ sabiedrisko attiecību speciāliste, kura sākumskolas skolēnus iepazīstināja ar ūdenssaimniecību Ventspilī, skatoties filmiņas un prezentāciju. Ūdens lāsīte skolēniem atstāja arī pa kādam ūdens pilienam, un tā skolas gaitenī tapa krāšņa, pavasarīga, ūdens veldzējoša siena. Uz lāsītēm skolēni rakstīja ticējumus, interesantus faktus, tautasdziesmas, savas pārdomas un atziņas par ūdeni.

Marta pēdējā nedēļā skolēni izspēlēs Ventspils 4.vidusskolas skolēnu veidoto vides izziņas spēli "Lāsītes ceļojums". Galda spēle skolēniem sniegs iespēju atraktīvā veidā izzināt ūdens procesu dabā, tā nozīmi cilvēku ikdienā un ūdenssaimniecības procesus Ventspilī.

# data[].attributes.body
Mūsu pirmais organizētais un vadītais pasākums Ūdens dienā izdevies lieliski! Svinam to!

# data[].attributes.headline
2.a klase. Kas nepieciešams dzīvajiem organismiem?

# data[].attributes.subject
2.a klase. Kas nepieciešams dzīvajiem organismiem?

# data[].attributes.body
Skolēni caur praktisku darbošanos uzzina, ka laika gaitā dzīvniekos notiek pārmaiņas: tie aug, spēj vairoties, iegūst jaunas ārējās pazīmes. Tiem attīstības procesā nepieciešams gaiss, barības vielas, ūdens, siltums un gaisma. Izzina, vai ūdens piesārņojums to ietekmē?

# data[].attributes.attachment_link.title
Ūdens nozīme dzīvnieku un zivju dzīvē- fot.

# data[].attributes.headline
Dabīgo krāsvielu dāvināšanas akcija skolas pagalmā

# data[].attributes.subject
Dabīgo krāsvielu dāvināšanas akcija skolas pagalmā

# data[].attributes.body
Zaļajā ceturtdienā skolas pagalmā varēja saņemt sīpolu mizu maisiņu, lai nokrāsotu Lieldienu olas. 4.a klases meitenes dabīgo krāsvielu salika maisiņos. Garāmgājējiem piedāvājot, citiem bija izbrīns par tādu dāvanu, taču noderēšot, citi paši bija mizas jau sakrājuši. Ne visi cilvēki Lieldienas svin vienā laikā - svētdienā, citi citā svētdienā.

# data[].attributes.body
14.kabinetā plaucējām dažādus zarus no kokiem - ķirsis, ieva, zirgkastaņa, papele. 4.klases skolēns Renārs uzrakstīja koku nosaukumus, lai vieglāk iegaumēt. Aprīlī klasē jau ziedēja ieva un smaržoja papele.

# data[].attributes.body
Labs darbs, kas padarīts! Pēc siltajām marta dienām, laiks kļuva drēgns un vēss, tāpēc atnestie sniegpulkstenīši gaidīja kādu laiciņu, kamēr nokļuva savās jaunajās mājās - ceriņu dobē. Nākamajā pavasarī skolas saimi priecēs gan zilie, gan baltie, gan pildītie pavasara vēstneši. Dobē mitinās arī slieka! Lai draudzīga dzīvošana!

# data[].attributes.body
Cilvēka organismam augšanai un attīstībai nepieciešamas dažādas vielas zināmos daudzumos. Visas šīs vielas augošam organismam jāpiegādā ar uzturu, kas ik dienas jāuzņem pietiekamā daudzumā. Veselīgam uzturam nav jābūt pārāk sarežģītam, tomēr tam ir jāsatur visas organismam nepieciešamās uzturvielas - olbaltumvielas, ogļhidrāti, tauki, vitamīni un minerālvielas. To visu var iegūt lietojot uzturā produktus no visām 5 produktu grupām – augļi, dārzeņi, graudaugi, olbaltumvielām bagāti produkti un piena produkti.
Par to rūpējas mūsu skolas pavāres - gatavojot veselīgu launagu mazajiem skolēniem, gan arī skolotājas - mājturības un tehnoloģiju stundās skolēni apgūst veselīga uztura pamatprincipus. Skolas ēdnīcā skolēni var dzert svaigu pienu kad un cik vien vēlas.

# data[].attributes.body
Izpētījām un uzzinājām par klimata pārmaiņām pasaulē un Latvijā. Meklējam cēloņus un analizējām klimata izmaiņas, sekas. Pārrunājām klimata ietekmi uz dabu Latvijā. Kā ir mainījusies Latvija un pasaule. Skolēni izmantojot veco makulatūru papjē mašē tehnikā izveidoja zemeslodes maketu- globusu.

# data[].attributes.body
2. a klase Zemes dienu 22. aprīli pavadīja neparastās aktivitātēs. Pārrunājām, kā pavadīt šo dienu, lai saudzētu un rūpētos par mūsu zemi. Radās priekšlikumi: izslēgt gaismu, kad ārā ir gaišs; taupīt elektrību; atvērt logu, lai izvēdinātu telpu; šķirot atkritumus; izmantot auduma iepirkuma maisiņus; pārvietoties vairāk ar kājām. Sadalījāmies grupās- krāsojām zemi,  veidojām dzīvos objektus no plastilīna, pagatavojām zemes modeli. Katrs izveidoja ZEMES DIENAS grāmatiņu, KURĀ RAKSTĪJA SAVAS PĀRDOMAS- kā es varu palīdzēt mūsu planētai?

# data[].attributes.body
Simboliski izslēdzot apgaismojumu Sidnejā 2007. gadā, Zemes stunda ir kļuvusi par vienu no pasaules lielākajām vides akcijām. Zemes stunda jau 15 gadus iedvesmo indivīdus, uzņēmumus un organizācijas 190 valstīs un teritorijās rīkoties klimata pārmaiņu un dabas daudzveidības samazināšanās novēršanai.
Arī mūsu skolā pirmā stunda iesākās visai neierasti - bez apgaismojuma klasēs, skolas telpās, bez ieslēgtajiem datoriem un darbošanos ar interaktīvajām tāfelēm. Pavisam klusi un mierīgi. Tādejādi arī mūsu skolas saime pauda atbalstu dabai, lai aizsargātu mūsu un planētas veselību un labklājību.

# data[].attributes.headline
AB 6.,9. klases eksperiments "Sīpols dažādā augsnē un vidē"

# data[].attributes.subject
AB 6.,9. klases eksperiments "Sīpols dažādā augsnē un vidē"

# data[].attributes.body
Skolēni izpētīja augsnes un fotosintēzes ietekmi sīpolloku augšanā. Eksperiments norisinājās 4 nedēļas. Rezultātā noskaidrojām, ka visātrāk loki izauga tumsā, noslēgtā vidē (siltumnīca efekts), taču loki bija ļoti gaiši un smalki/ tievi. Spēcīgākie loki izauga augsnē un dienas gaismā. Interesantākais novērojuma posms bija brīdī, kad sīpols no tumsas tika izņemts un novietots uz loga-jau nākošajā dienā loki bija kļuvuši tumši zaļi. Lokus izmantojām salātu pagatavošanā.

# data[].attributes.body
Zemes dienas aizsākumi meklējami pagājuša gadsimta 60.-70.gados. 1969. gada 28. janvārī pēc nekontrolētas naftas noplūdes no urbuma Santabarbaras (Kalifornija,  ASV) kanālā nonāca vairāk nekā 12 miljoni litru naftas. Tas izveidoja 56 kilometru garu melnu plankumu jūrā, nogalinot tūkstošiem putnu, zivju un jūras zīdītāju.
Starptautiski atpazīta Zemes diena kļuva 1990. gadā un Apvienoto Nāciju Organizācija 2009. gadā noteica 22. aprīli par Starptautisko Zemes dienu. Zemes dienai ir arī sava himna.
Mūsu skolas Ekopadome aicināja ikvienu skolas darbinieku un skolēnu aizdomāties par saviem ikdienas ieradumiem, to ietekmi uz apkārtējo vidi. Skolēniem bija jāveido plakāti, kuros aicināja rūpēties, saudzēt un mīlēt savu planētu. Skolas gaitenī apskatāma darbu izstāde. Klases stundās tika pārrunātas vides aizsardzības, bioloģiskās daudzveidības un citas, ar vidi saistītas tēmas.

# data[].attributes.headline
Ekopadomes pētījums "Kā mēs nokļūstam uz skolu?" 

# data[].attributes.subject
Ekopadomes pētījums "Kā mēs nokļūstam uz skolu?" 

# data[].attributes.body
Ekopadome veica pētījumu par to, kā skolēni nokļūst līdz skolai. Katrai klasei bija jāaizpilda aptaujas anketa, kurā bija skolēniem bija jāatbild, vai uz skolu nāk viens, vai kopā ar brāli, māsu vai atved vecāki; vai brauc ar velosipēdu; vai brauktu, ja tāds būtu; cik ilgu laiku pavada ceļā uz skolu.
Katras klases Ekopadomes dalībnieks aicināja savus klasesbiedrus aizdomāties par savu un zemes veselību, mudinot siltajā laikā vairāk staigāt ar kājām vai braukt ar velosipēdu.

# data[].attributes.body
2.a klases skolēni skolas apkārtnē meklēja lietas vai objektus, kas atbilst atslēgas vārdiem vai attēliem. Neaizmirstot saudzēt dabu!

# data[].attributes.body
Āra izglītības dienā 4.a klase ir kopā ar grāmatu ilustratoru Mārtiņu Zuti Ērgļu ielā 1, H. Dorbes muzejā. Uz tikšanos uzaicināja muzeja vadītāja. Cik svarīgi, draisks, omulīgs un izzinošs bija viss process - no skolas līdz skolai atpakaļ! Mūsu iespēja ceļu Ceļu satiksmē, gaita, uzvedība, vienoties ritmā. Tik silta, saulaina un brīnišķīga sajūta pagalmā, ilustrējot dzejoļa rindas!

# data[].attributes.attachment_caption
Angļu valodas mācību stundas sadarbībā ar dabas zinībām, matemātiku, latviešu valodu un vizuālo mākslu nedēļas ietvarā. Maijs 2022.

# data[].attributes.headline
AB 1.-2., 2.a, 2.b. Pasaules Bišu diena (World Bee day)

# data[].attributes.subject
AB 1.-2., 2.a, 2.b. Pasaules Bišu diena (World Bee day)

# data[].attributes.body
Par godu ''Pasaules bišu dienai'', skolēni dalījās savā starpā ar dažādiem faktiem/informāciju par bitēm (pieredze, dzirdētā un redzētā informācija utt.), izteica idejas kā šāda diena būtu jāsvin. Youtube kanālā noklausījās dziesmas ''The Bees Goes Buzzing'', ''Here Is The Beehive''. Izveidoja kartiņas ar bišu attēliem un uzrakstīja vienu interesantu faktu svešvalodā. Matemātikas stundā skaitīja bites (reizes mazāk.../reizes vairāk....), latviešu valodā lasīja tekstu par bitēm un rakstīja dzejoli/pasaku, kā arī papildināja ar savu zīmējumu. Vizuālajā mākslā veidoja skaistus zīmējumus, dabas zinībās pētīja bites un veic dažādas sarežģītības uzdevumus.
Paldies klašu audzinātājiem un priekšmetu skolotājiem par atsaucību un sadarbību! :)

# data[].attributes.headline
1.a, 1.b. Tēma: Transports (means of transport).

# data[].attributes.subject
1.a, 1.b. Tēma: Transports (means of transport).

# data[].attributes.body
Klasē tika pārrunāti populārākie transporta veidi pasaulē/skolēnu vidū un to ietekme uz apkārtējo vidi. Skolēni noklausījās vairākas dziesmas angļu valodā un pēc tam izveidoja dažādas transporta līdzekļu kartiņas (nosaukums un zīmējums), lai nostiprinātu jauno vārdu krājumu svešvalodā.

# data[].attributes.body
Katrs skolēns izvēlējās vienu labo darbu videi, kuru var veikt savā tuvākajā apkārtnē. Skolēni stādīja kociņus, lasīja un šķiroja atkritumus, ravēja dobītes, aprūpēja augus, grāba lapas utt. Darbiņus iemūžināja fotogrāfijā un klases stundā dalījās ar paveikto, savām pārdomām un sava darba pozitīvo ietekmi uz apkārtējo vidi.

# data[].attributes.headline
7.a klase. Tēma: Ko tu zini par transporta līdzekļiem?

# data[].attributes.subject
7.a klase. Tēma: Ko tu zini par transporta līdzekļiem?

# data[].attributes.body
Klasē tika pārrunāti populārākie transporta veidi pasaulē/skolēnu vidū un to ietekme uz apkārtējo vidi. Skolēni devās vietni padlet.com un atrada nepieciešamo informāciju par vienu no transporta līdzekļiem (5 interesanti fakti, plusi un mīnusi, cik bieži skolēni izmanto šo transporta līdzekli un kāpēc). Pēc tam dalījās ar klases biedriem. Uzdevumu varēja veikt gan latviešu, gan arī angļu valodā. Saite: https://padlet.com/celaanete/pkui6qy494p1md8l

# data[].attributes.body
5.b klase skolas pagalmā atjaunoja ierīkoto kvadrātmetru. Tajā tika iesēti dažādi ārstniecības augi, zāļu tējas. Vasaras radošajās darbnīcās, mācību laikā āra stundās skolēni varēs pētīt un atpazīt augus, vērot kukaiņus. Ievāksim drogas un dzersim gardas zāļu tējas.

# data[].attributes.body
Vai zināji, ka braukšana ar velosipēdu:
- no rīta palīdz ātrāk pamosties;
- uzlabo smadzeņu darbību;
- nostiprina sirds un asinsvadu sistēmu;
- palīdz samazināt svaru;
- uzlabo redzi;
- uzlabo plaušu darbību;
- bagātina šūnas ar skābekli;
- nostiprina nervu sistēmu?
Lai uzlabotu savu veselību un aicinātu ikvienu ievērot veselīgu dzīves veidu, Ekopadome rīkoja akciju.

# data[].attributes.body
20.maijā 1.b klase devās uz Tērvetes dabas parku, kur piedalījās Zaļās klases nodarbībā par mežu un tā iemītniekiem. Bērniem bija iespēja vērot meža dzīvnieku un putnu izbāzeņus, pēdas, uzzināt daudz jauna par mežu, pavērot mežu visos tā līmeņos. Pēc nodarbības paviesojamies Rūķu mežā un Rūķu pilsētiņā.

# data[].attributes.body
Šī gada pavasarī C līmeņa klases skolēni kopā ar skolotājiem uz klašu palodzēm audzēja vitamīniem bagātus pavasara zaļumus: redīsus, lecas, sīksīpolus, pupas, kressalātus.

Šī tēma ir pagājis gandrīz visos mācību priekšmetos.

Literatūra – stāsta «Dārzs uz palodzes» (Taka, 74.lpp) lasīšana vai klausīšanās;

Dabas zinības – augu sastāva izzināšana, pētīšana;

Dzimtā valoda – jaunu terminu apgūšana, nostiprināšana;

Mājturība un tehnoloģija - augu sēšana, kopšana, ražas novākšana - sviestmaižu pagatavošana;

Vizuālā māksla – augu zīmēšana, krāsošana, aplikācija;

Matemātika – garuma mērīšana, mērījumu pierakstīšana, salīdzināšana.
Vispirms mēs runājām ar bērniem, kas ir nepieciešami šim darbam – zeme, substrāts, sīksīpoli,  sēkliņas un kāds trauks, kur tos stādīt. Ar tausti iepazina zemi, kressalatu, pētersīļu sēklas un sīksīpolus. Kad viss bija iesēts, tad darbojās ar laistīšanu. Pēc regulāras laistīšanas bērni ar lielu interesi varēja novērot, kādas izmaiņas notiks. Mēs varējām sekot auga attīstībai no sākuma līdz beigām, lai mācītu bērniem izdarīt secinājumus un izmantot šīs zināšanas ikdienā.
Skolēnu uzmanību piesaistīja rūpes par stādiem. Bērni bija izbrīnīti, ka no sīkām sēklām tik ātri izaug ēdami zaļumi. Skolēni ar nepacietību gaidīja, kad varēs pagaršot to, kas izaudzēts un mājturības stundā gatavoja sviestmaizes, papildinot tās ar svaigiem, pašu audzētiem vitamīniem.
Bērniem ļoti patīk redzēt sava darba augļus. Mēs skolotāji paši priecājas par bērnu sasniegumiem un atzīst, ka skolēniem bija ļoti interesanti. Jebkuru darbu veicot, ja to dara no sirds un ar prieku, tas izdodas.