# data[].attributes.body
Nedbrytningsprosessen som organisk avfall gjennomgår for å bli til ny jord

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Med noen enkle grep kan hageavfall blir til den fineste kompostjord. Det er ikke spesielt vanskelig eller arbeidskrevende, og det krever ikke all verdens utstyr.

1) Varmkompost

Med varmkompost menes at en bruker en isolert kompostbinge . Gjør en det riktig og fôrer regelmessig, er varmkomposten aktiv og varm også om vinteren. Det betyr at en kan omdanne matavfall og hageavfall til jord, hele året.

2) Kaldkompost

Kaldkompost kan være en haug med hageavfall, eller ulike typer binger. Mange som bruker kaldkompost aktivt har flere binger. De sirkulerer mellom en til nytt avfall, en til delvis omdannet materiale og en til ferdig kompost.

3) Hvorfor kompost?

Komposterer du hageavfallet og mye av matavfallet, reduserer du mengden søppel og med det utslipp av karbondioksid. Du får mye gratis kompostjord og trenger ikke kjøpe så mye jord og jordforbedringsmidler.

4) God jordstruktur

Kompost er snadder for meitemarken og andre gode "jordarbeidere" som bearbeider jorda så den blir luftig og god for plantene vi dyrker.

5) Næringsrik

Kompostjord inneholder næringsstoffer som plantene trenger for å vokse. Etter hvert som organisk materiale brytes ned, avgis mineralstoffer som nitrogen (N) og fosfor (P) og blir tilgjengelige for plantene.

6) C/N forholdet

For å få en kompost til å gå, må det være et visst forhold mellomkarbon (C) og nitrogen (N). C får vi fra vedaktig avfall, for eksempel kvister og greiner, mens N kommer fra grønnsaksavfall, gressklipp o.l. Huskeregel: 3 deler mykt, grønt avfall (N) til 1 del vedaktig avfall (C).

7) Luft

For at avfallet skal brytes ned, må det komme luft til. Blir det for lite luft går prosessen sakte eller kan stoppe helt og komposten begynner å lukte. En varmkompost må luftes, det følger som regel et egnet redskap med når du kjøper bingen. En solid stokk kan også gjøre nytten. Har du en "snurrekompost" snurrer du den en gang eller to etter hver fôring. For kaldkomposten er et alternativ å lufte komposten med en greip eller liknende, et annet å fôre den med mye papp og papir. Et luftig lag med greiner i bunnen av haugen/bingen før du begynner å legge i kompostmateriale hindrer at komposten blir tett i bunnen.

8) Vann

Mikroorganismene og smådyra som bryter ned avfallet til kompost, trenger vann for å klare jobben. Men for mye vann fører til at lufta presses ut og vi får en tett kompost som lett kan begynne å lukte vondt og hvor omdanningsprosessen går sakte eller stopper helt. Huskeregel: komposten er for våt dersom det renner når en kryster en neve kompostmasse. Tilsett mer strø eller papir.

9) Hva skal i komposten?

Det meste av frukt- og grønnsaksavfall går i komposten. Det samme gjør kaffegrut, teposer, knust eggeskall, eggkartong, tørkepapir, strimlet papir, papp, gråpapir, strø fra kanin- og hamsterbur, litt aske etter vedfyring, alt vanlig grøntavfall som gressklipp, kvister, greiner og liknende. I en tett varmkompost kan en også legge kjøtt- og fiskerester, men pass på å grave det godt ned i massen slik at spyfluer ikke kan komme til og legge egg. Legger du slikt matavfall i komposten, må beholderen være tett, slik at rotter og mus ikke kommer til.

10) Hva skal ikke i komposten?

Katte- og hundeekskrementer, engangsbleier, olje, fett, glanset og laminert papir som melkekartonger o.l. Flerårig ugress bør drepes før det legges i kaldkomposten, for eksempel ved å steike røttene i sola. Syke planter og plantedeler skal ikke legges i komposten. Modne frø bør heller ikke legges i en kaldkompost. En varmkompost som går skikkelig (og holder mer enn 55 grader i en viss tid) kan håndtere og uskadeliggjøre både frø, rotugress og plantedeler med sykdom.

11) Hvor mye om gangen?

En toliters isboks er et godt målebeger for en vanlig varmkompostbeholder. Når boksen er full av mykt materiale (N), legges innholdet i komposten. Fyll på med treaktig materiale (C). Rør om for å blande luft inn i massen. Komposten liker regelmessig fôring, minimum to ganger i uka om sommeren, gjerne oftere, helst hver dag om vinteren for å holde prosessen i gang.

12) Små biter

For å få best resultat og for at omdanningen skal gå raskt, er det lurt å dele alt som skal i varmkomposten i biter som ikke er større enn et egg. Ønsker en å bruke kompostkvern til å dele opp kvist og kvast fra hagen for å bruke som strø, er det best å velge en som kapper kvistene, ikke bare knuser dem.

13) Når er komposten ferdig?

En varmkompostbinge tømmes når den er full, eller en gang i året. Ved å solde komposten før bruk, får du bort alle biter som ikke er helt omdannet. Etter tømming må komposten ligge og ettermodne. Det kan ta fra 2-6 måneder. Du kan bruke karsemetoden til å sjekke om komposten er ferdig til bruk: Strø noen karsefrø på komposten. "Spiser" komposten opp frøene uten at det spirer, må den ligge litt til. Spirer karsen, er komposten ferdig.

Vil du lære mer om kompost?

Det fins mye informasjon om kompost både i bokform og på nettet. Ken Thompson har skrevet boka "Kompost" som gir en god innføring i mange ulike måter å legge kompost på. Brosjyren Ren Jord er også kilde til mye lettfattelig læring om kompost.

Hva gjør jeg om ...

.... jeg skal reise på lang ferie?

Du kan stoppe omdanningsprosessen ved å tilføre strø og røre om.

Når massen er tørr, stopper prosessen.

Eller bare la den stoppe av seg selv. Det skjer om ingens steller komposten.

.... varmkomposten min blir kald og slutter å gå?

Tilfør grønt, brunt og kanskje litt vann og luft. Etter et par dager pleier det å bli fart.

Blir komposten kald om vinteren kan det hjelpe å stikke ned et par 1,5-liters

flasker med varmt vann ned i massen. En neve sukker eller

sukkervann kan også sette fart på prosessen.

... dunken min stinker?

Årsaken er som regel av at komposten er for tett, det kommer ikke

nok luft til. Løsningen er å røre, røre og røre. Er massen for våt,

tilsettes mer strø.

.... prosessen stopper opp?

Er det lite futt i bingen, kan noen rekeskall blandet med strø få fart

på sakene. Litt urin, hønsegjødsel eller andre ting med mye nitrogen

(N) kan også brukes for å øke temperaturen. Ideelt sett bør

temperaturen i bingen ligge rundt grader. Da dør de fleste

ugressfrøene.

.... det kommer maur og fluer?

Maur er et tegn på at komposten er for tørr og bør vannes. Mange

fluer og fluelarver betyr at komposten ikke er varm nok. Øk

temperaturen ved å tilsette litt ekstra nitrogen, for eksempel en neve

rekeskall. Larver og egg dør ved temperatur på ca. 50 grader.

# data[].attributes.attachment_link.title
13 tips om kompost - Det norske hageselskap

# data[].attributes.attachment_link.description
Med noen enkle grep kan hageavfall blir til den fineste kompostjord. Det er ikke spesielt vanskelig eller arbeidskrevende, og det krever ikke all verdens utstyr. 1) Varmkompost Med varmkompost menes at en bruker en isolert kompostbinge . Gjør en det riktig og fôrer regelmessig, er varmkomposten aktiv og varm også om vinteren.

# data[].attributes.body
Dyr som ganger andre dyr og spiser dem.

# data[].attributes.body
Løpebillen er et rovdyr som til og med angriper dyr større en den selv. De fleste jakter om natten. Løpebillen har tykke dekkvinger om ser ut som et skall. Flyvevingene ligger under dekkvingene. Bare de minste løpebillene kan fly.

# data[].attributes.body
https://www.pestium.no/skadedyr-i-hus-og-hytte/tilfeldige-gjester/vanlig-jordloper/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
(Lat: Carabus nemoralis)

Løpebiller er hurtige dyr med kraftige løpebein og lange følehorn. De typene som vanligvis dukker opp innendørs, er
2-3 cm lange og svarte eller brunlige. De færreste av dem kan fly, og hos noen er dekkvingene, som skjuler bakkroppen, rett og slett sammenvokst.

De fleste løpebiller er rovdyr. De lever av mark, snegler og insekter. , Enkelte av dem har til og med blitt satt ut i amerikanske skoger for å bekjempe sommerfugllarver. Løpebillene behandler byttet på en forunderlig måte.

Fordøyelsen skjer nemlig for en stor del utenfor kroppen. De gulper den svartbrune fordøyelsesvæsken opp på byttet. Dermed blir byttet lammet og går etter hvert i oppløsning, slik at det kan slurpes opp. Løpebillen holder seg skjult i plantevekst, under steiner, bak løs bark og på lignende steder hele dagen. Flere arter er svært vanlige i hager og på jorder. Når de løper omkring på jakt om natten, kan de lett forville seg inn i hus. De foretrekker fuktige omgivelser, og man vil særlig kunne støte på dem i kjellere.

Noen arter lever delvis som planteetere. I noen sjeldne tilfeller har det forekommet at de har forgrepet seg på frukt og grønnsaker, og i enkelte tilfeller finnes det eksempler på at de har gnagd på tekstiler. I det store og hele må man allikevel kunne påstå at jordløperne er ganske ufarlige gjester.

Det kan godt hende at en jordløper gulper på den fingeren som har tatt den opp fra jorden dersom den føler seg truet. Den har også andre måter for "kjemisk krigføring": Hvis man tar tak i den, vil det ofte komme en skarp, syrlig duft som henger ved fingeren i lang tid. Lukten skyldes en væske som blir utsondret av noen kjertler ved spissen av bakkroppen. Den inneholder forskjellige organiske syrer og er et forsvar mot angripere. Mange av de pattedyr som ellers gjerne spiser insekter, er nettopp meget følsomme overfor sterke lukter.

# data[].attributes.attachment_link.description
(Lat: Carabus nemoralis) Løpebiller er hurtige dyr med kraftige løpebein og lange følehorn. De typene som vanligvis dukker opp innendørs, er 2-3 cm lange og svarte eller brunlige. De færreste av dem kan fly, og hos noen er dekkvingene, som skjuler bakkroppen, rett og slett sammenvokst. De fleste løpebiller er rovdyr.

# data[].attributes.body
Spretthalen spiser sopp og planterester. De som lever nede i bakken, har korte haler, mens de som lever oppå på bakken, har lengre haler. Halen legger de under kroppen. Når spretthalen smeller halen mot bakken, gjør dyret et lite hopp.
De fleste er under 2 mm, derfor er det ikke lett å se.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Utskrift 11.09.2020 07:05

Søking tar dessverre lang tid med Internet Explorer. Hvis du er utålmodig, vurder å skifte nettleser til for eksempel Microsoft Edge, Firefox eller Chrome.

Dyreriket Insekter Spretthaler

Collembola

SKADEGJØRER

Legg til i Mitt Leksikon

SKREVET AV:
TROND HOFSVANG

OPPDATERT:
13. mai 2015

Det finnes nærmere 300 norske arter. Spretthalene mangler vinger. De er sjelden lengre enn 5 mm. Enkelte arter er kuleformet, men de fleste er sylindriske. Spretthalene har bitende munndeler. Bakkroppen har 6 ledd og oftest en 2-grenet sprettgaffel bakerst på undersiden. De spretter når de blir forstyrret. Spretthalene er vanlige i jord og i strølaget uten å være skadedyr. De omsetter råtnende plantedeler etc. Men noen få arter av spretthaler kan angripe agurk, bønne, gulrot, kålvekster, beter mm. Noen arter kan lage små hull i bladene på frøplanter, mens andre arter kan leve på røttene. Kjemisk bekjempelse er ikke aktuelt, men det finnes enkelte biologiske preparater man kan benytte.

Bilder

Spretthale(Foto: E. Fløistad, Planteforsk)

Om tjenesten

Plantevernleksikonet er en nettbasert tjeneste som omfatter informasjon om biologi og bekjempelse av skadegjørere, samt informasjon om en del nyttedyr. Plantevernleksikonet er gratis og uten forpliktelser for brukeren. Tjenesten er utviklet av NIBIO Divisjon bioteknologi og plantehelse. Plantevernguiden er en integrert del av tjenesten. Drift, oppdatering og videreutvikling av Plantevernleksikonet finansieres av handlingsplanmidler fra Landbruksdirektoratet og kunnskapsutviklingsmidler fra Landbruks- og matdepartementet.Bilder i Plantevernleksikonet kan kopieres og brukes dersom de er fra NIBIO-/Bioforsk-/Planteforsk-ansatte, og det refereres til rett kildehenvisning, f.eks.: " Foto: ... fra Plantevernleksikonet, E. Fløistad, NIBIO".

Plantevernleksikonet © 2020 NIBIO

# data[].attributes.attachment_link.description
Utskrift 11.09.2020 07:05 Søking tar dessverre lang tid med Internet Explorer. Hvis du er utålmodig, vurder å skifte nettleser til for eksempel Microsoft Edge, Firefox eller Chrome. Dyreriket Insekter Spretthaler Collembola SKADEGJØRER Legg til i Mitt Leksikon SKREVET AV: TROND HOFSVANG OPPDATERT: 13. mai 2015 Det finnes nærmere 300 norske arter.

# data[].attributes.headline
Saksedyret kjenner du lett på den kraftige knipetangen ytterst på bakkroppen. Hunnen er en smal tang, mens hannens tang er bredere. Saksedyret spiser planterester, men de kan også dra på jakt. 

# data[].attributes.subject
Saksedyret kjenner du lett på den kraftige knipetangen ytterst på bakkroppen. Hunnen er en smal tang, mens hannens tang er bredere. Saksedyret spiser planterester, men de kan også dra på jakt. 

# data[].attributes.body
Det finnes 3 arter i Norge. De lever under steiner og bark.

# data[].attributes.body
Skrukketroll liker seg best på mørke og fuktige steder. De spiser visne blader og råtne planter. Skrukketroll har syv par ben.De norske artene kan bli opp til to centimeter lange.

# data[].attributes.body
Sneglene spiser sopp, grønne planter. De er planteetere . Sneglene er ikke så nøye på om det er planter som vokser vilt eller i en hage. Derfor kan de være til stor plage for hageeiere og gartnere. Alle snegler rasper i seg maten ved hjelp av en hard tunge med mange pigger. Derfor vi sier at de har raspetunge.

# data[].attributes.attachment_link.description
Snegler tilhører dyregruppen bløtdyr og finnes overalt på jorda, bortsett fra i polare strøk. De lever både over og under vann, og de fleste bærer med seg et sneglehus som de kan trekke seg helt inn i når de trenger å beskytte seg.

# data[].attributes.body
Sneglehuset til hagesneglen kan ha forskjellig farge, men huset er alltid snodd mot høyre. Huset vokser så lenge sneglen lever.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvis du vurderer profesjonell hjelp kan du ta kontakt med oss nå for en uforpliktende og gratis samtale eller inspeksjon, gå til vår kontaktside. I vår nettbutikk skadedyrshop.no kan du finne mange produkter til bekjempelse av og sikring mot saksedyr.

Saksedyr-hunnen legger ca. 30 egg om våren, som klekker etter 5-8 uker. Hunnen passer og pleier dem en tid. Hunnen dør så, og blir spist av avkommet som så forlater redet for godt. De blir ikke kjønnsmodne før i august, og har således bare en generasjon i året.

Latinsk navn:

Chelidurella acanthopygia

Trivselsområder:

Saksedyr kan om høsten være plagsomme i forbindelse med dør/vindussprekker når de forsøker å finne overvintringsplasser. Saksedyr foretrekker fuktige plasser som komposthauger, og under lagret vedmaterialer langs grunnmurer. Hunnen overvintrer i små hulrom i bakken eller i sprekker i bygningskonstruksjon.

Skadeomfang og risiko:

Saksedyr innebærer ingen risiko for skade, men kan være plagsomme om høsten da de forsøker å finne overvintringssteder. De kan opptre i kjellere, ved vinduer og dører. De vil dø i løpet av kort tid inne i hus. Saksedyr er mer å regne som nyttedyr, da de lever av mindre dyr og mikroorganismer på fuktige steder i naturen.

Bekjempelse og forebygging:

Forebygging: Fjerne fuktig vegasjon i form av råten vegetasjon, kompost o.l. i nærhet til boligen. På denne måten reduserer man mulighet til gunstige formeringsplasser. I tillegg må forhindre at saksedyrene kan komme inn i huset ved å holde vinduer og dører i kjeller/ førsteetasje tett lukket på natten. I tillegg kan man montere insektnetting, da også i eventuelle ventiler.

Bekjempelse: Har du mange saksedyr inne, kan du i tillegg til å forebygge, fjerne dyrene mekanisk ved å støvsuge. Husk å destruere støvsugerposen etterpå.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvis du vurderer profesjonell hjelp kan du ta kontakt med oss nå for en uforpliktende og gratis samtale eller inspeksjon, gå til vår kontaktside. I vår nettbutikk skadedyrshop.no kan du finne mange produkter til bekjempelse av og sikring mot saksedyr. Saksedyr-hunnen legger ca. 30 egg om våren, som klekker etter 5-8 uker.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Skrukketroll lever fuktige steder utendør, f.eks. under steiner, langs grunnmurer osv. Skrukketroll er ufarlige men kan være en indikasjon på at det finnes fuktskader i bygningsmassen som bør utbedres.

Skrukketroll puster på sammen måten som fisk gjennom gjeller. Derfor kan de ikke leve på annet enn svært fuktige steder. Skulle de forviller seg innendørs i boligrom, vil de ikke derfor ikke leve lenge.

Har du skrukketroll innendørs, er det som oftes i lokaler som befinner seg under bakkenivå og kan være en indikasjon på mye fukt / vann i veggene.

Beste løsning for behandling av skrukketroll er å grave opp og drenere bort vann rundt grunnmuren. Kjemisk behandling vil i beste fall gi høyst midlertidig effekt. Skrukketroll er for øvrig helt ufarlig.

# data[].attributes.attachment_link.description
Skrukketroll lever fuktige steder utendør, f.eks. under steiner, langs grunnmurer osv. Skrukketroll er ufarlige men kan være en indikasjon på at det finnes fuktskader i bygningsmassen som bør utbedres. Skrukketroll puster på sammen måten som fisk gjennom gjeller. Derfor kan de ikke leve på annet enn svært fuktige steder.