# data[].attributes.body
Denne model kan bruges når der skal igangsættes en sundhedsfremmende og sygdomsforebyggende aktivitet til borgeren.

Man sikre sig, at man får taget udgangspunkt i Hans, og at han bliver inddraget mest muligt i arbejdet.

Kendskab til borgerens livshistorie
- Hans har altid være meget aktiv, både i sit arbejdsliv og privat liv. Sjælendt været meget stillesidende.

Observation af borgerens dagligdag og livsstil
- På nuværende tidspunkt et Hans meget plaget af sin KOL. Han spiser overvejende sundt, men har svært ved at holde sig aktiv.

Samtale med borgeren om forslag til aktiviteter
- En snak med Hans omkring hans interesser og tanker, kan give ideér til aktiviteter. Det er vigtigt at Hans bliver inddraget.

Motivation
- Når Hans bliver inddraget i hvilke aktiviteter der kunne foreslås, bliver motivationen for ham større, da det er noget han selv har lyst til.

Opfølgning på om borgeren har glæde af aktiviteten
- Her er det vigtigt at social- og sundhedsassistent får fulgt op på, om aktivteten giver glæde for Hans, og om der skal fortsættes.

# data[].attributes.body
"Jeg har kendskab til de mest almindelige livsstilssygdomme: KOL, diabetes, demens og hjerte-kar-sygdomme"

Hvad er KOL?

KOL står for Kronisk Obstruktiv Lungesygdom.

Det er en lungesygdom, der rammer mange danskere. Omkring 320.000 danskere lever med KOL, men kun halvdelen ved, at de har sygdommen.

De typiske tegn på KOL er:
Hoste
Åndenød
Pibende/hvæsende vejrtrækning i mere end 2 måneder.

KOL er en kronisk sygdom. Hvis du får konstateret KOL, skal du leve med sygdommen resten af livet. Det er dog heldigvis muligt at bremse sygdommens udvikling ved, at stoppe med at ryge, tage medicin, spise sundt og træne.

# data[].attributes.body
Aktivitet og læringsmål
Jeg synes at jeg har været godt inde omkring alle læringsmål, og har lært de nødvendige ting og begreber bedre at kende. Dog kunne jeg godt have ønsket mig en bedre forklaring af ADL aktiviteten, da der har været en anelse tvivl om denne.

Gruppearbejde
Gruppearbejdet har denne gang været en udfordring, med en del miskommunikation. På trods af dette, mener jeg dog stadig at vi alle fik lært meget om emnet, og jeg fik især en bedre forståelse for begrebet "sygdomsfremme og sygdomsforebyggelse".

# data[].attributes.body
Hans Hansen
80 år
Lider af KOL

Nedsat funktionsevne:
- bliver hurtigt forpustet
- nedsat hørelse

Indsatser
Hans får hjælp i dagligdagen til de daglige gøremål. bla. personlig hygiejne, rengøring og tøjvask.

Hans får hjælp 4 gange om dagen til morgenrutine, frokost, aftensmad og når han skal ligges i seng.

# data[].attributes.body
"Jeg kender til måleenheden kJ og kan beregne energibehov for forskellige mennesker"

"Jeg kan forklare hvilke energigivende næringsstoffer, kulhydrat, protein og fedt der er i en borgers kost"

2 stk. rugbrød - 184 kcal
6 tomater - 36 kcal
1 æg - 70 kcal
20 g mozzarella - 57 kcal
10 g mayonnaise - 200 kcal

557 kcal x 4,2 = 2.339 kJ

Energibehov for Hans
Basalstofskifte x Aktivitetsniveau = Energibehov.
9500 kj x 1,7* = 16.150 kj .

* stillesiddende med nogen gang aktivitet, ingen eller begrænset fysisk aktivitet

# data[].attributes.body
"Jeg kan beskrive en aktivitet, som tager udgangspunkt i borgerens ønsker og livskvalitet"

# data[].attributes.body
- Jeg kan give eksempler på sygdomsfremmende og sygdomsforebyggelse.
- Jeg kan beskrive en aktivitet, som tager udgangspunkt i borgerens ønsker og livskvalitet.
- Jeg har kendskab til de mest almindelige livsstilssygdomme: KOL, diabetes, demens og hjerte-kar-sygdomme.
- Jeg kender til måleenheden kJ og kan beregne energibehov for forskellige mennesker.
- Jeg kan forklare hvilke energigivende næringsstoffer, kulhydrat, protein og fedt der er i en borgers kost.

# data[].attributes.body
"Jeg kan give eksempler på sygdomsfremmende og sygdomsforebyggelse".

Sundhedsfremme handler om, at bevare og forbedre vores fysiske, psykiske og sociale sundhed, og sygdomsforebyggelse handler om, at gøre noget for, at undgå konkrete sygdomme.

Et konkret eksempel på sundhedsfremme kan fx være, at Hans ikke får bevæget sig nok i hans hverdag. Social- og sundhedsassistenten kan derfor forslå nogle små hverdagsaktiviteter, såsom at gå en lille tur ud til postkassen et par gange om ugen (som vist i videoen). På denne måde får Hans gået et par ekstra skridt, og jo oftere han tager en korte tur derud, jo nemmere bliver det også for ham med tiden.

Det kan være besværligt og hårdt for ham pga. hans KOL, men med små langsomme skridt, kan det i bedste tilfælde være med til, at forbedre hans sygdom.