# data[].attributes.attachment_link.title
Sverigereportage i P1-morgon - P1-morgon

# data[].attributes.attachment_link.description
Här hör du de senaste nyheterna, men vi nöjer oss inte där. Vi tar nyheterna djupare.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ambassadörer som strikta och lite tråkiga ämbetsmän? Inte i Reykjavik. Här gäller Bullens varmkorv, jam sessions med Elvis-musiker och tillfälliga sängplatser för konstnärer. Vi har träffat Håkan Juholt, Sveriges sändebud [...]

# data[].attributes.attachment_link.description
Gå direkt till samlingssidan Syntolkat Gå direkt till innehållet Gå direkt till sök

# data[].attributes.attachment_link.description
Florenta David tittar roat på blåkråkan. Istället för att jobba som biologilärare i Rumänien säljer hon Faktum och städar. Det lönar sig bättre. Men hon saknar sina döttrar. Med en nervös min...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Ortorexi är en sjuklig fixering vid träning, låg kroppsvikt och strikta matregler med många förbud." Så skriver Riksföreningen mot ätstörningar (Frisk och Fri) om ortorexi. Oscar Schüberg, 15 år, drabbades för tre år sedan av anorexi, som efter hand även utvecklades till ortorexi. Han gick dagligen en kamp mot det stränga beteende som ortorexi innebär.

- När det var som allra värst tränade jag fem-sex gånger om dagen. Så fort jag åt något ville jag träna så jag kunde bli av med det, säger han.

- När man får ortorexi beror det ofta på att man försöker vara på ett visst sätt. För egen del berodde det på att jag tyckte jag var för tjock. Jag ville vara smal och ha magrutor, vilket jag också fick till slut. Men det var ju på helt fel sätt.

Till slut orkade Oscars kropp inte längre med den hårda träningen och strama kosthållningen. Under en boxningsträning kollapsade han.

- Jag blev helt sängliggande och sov i princip i två veckor. Jag kunde inte röra mig alls vilket gjorde att jag mådde ännu sämre, eftersom jag inte kunde träna bort den mat jag fick i mig.

Oscars mamma Carina Schüberg berättar att hon tidigt upptäckte att Oscar var sjuk.

- Han slutade äta saker som han tidigare tyckt om. Han var tolv år och skulle helt plötsligt inte äta glass på sommaren till exempel. Därefter eskalerade det, säger hon.

- Det var fruktansvärt. Det är okontrollerbart och man känner sig oerhört maktlös. Hur mycket man än försöker kan man inte tvinga en människa att äta. Ätstörningen infiltrerar ditt barn och hur mycket man än försöker prata om det så är det som att det finns en vägg emellan.

Efter kollapsen blev Oscar liggandes nedbäddad med filtar för att få upp kroppstemperaturen. Han hade låg puls och hans familj försökte desperat få i honom näringsdrycker. När den mest akuta perioden var över började kampen för att ta sig tillbaka och besegra ätstörningarna.

- Det var inget specifikt som fick det att vända. I början handlade det mest om att överleva dagen. Vi i familjen försökte hjälpa honom att behålla de kloka tankarna i huvudet, och knuffa undan de dåliga, säger Carina Schüberg, som riktar kritik mot vården för personer med ätstörningar på Gotland.

- Den akuta vården var väldigt bra, men därefter är det katastrofalt. Det finns ingen vård att tala om för personer med ätstörningar på Gotland, säger hon.

Förutom ett kortare besök på en ätstörningsklinik i Stockholm fick familjen klara av sjukdomen på egen hand. Carina startade upp en avdelning för Riksföreningen för ätstörningar (Frisk och Fri) på Gotland, vilket gjorde att familjen kom i kontakt med andra i samma situation.

- Våren 2013 såg man på Oscar att det började vända. Han var deprimerad under en lång period, men då såg man att han orkade skratta igen. Sedan dess har det gått framåt hela tiden och Oscar kämpar på riktigt bra. Det finns fortfarande saker att kämpa med men vi är väldigt stolta över honom, säger Carina Schüberg.

Hon berättar att Oscar har ett mycket friskare förhållande till mat och träning i dag, men att kontrollbehovet fortfarande är stort. Men även det blir bättre för varje dag som går. Vad som gjorde att Oscar fick ätstörningar har hon en teori om.

- Det var nog en kraftig identitetskris. I stort sett alla som drabbas av ätstörningar har stor prestationsångest. Det är exempelvis inte okej att få ett B på ett prov, man måste få A. Och det gör att man drivs väldigt långt.

Även Oscar själv är medveten om att han har en lång kamp kvar, men han säger att han mår betydligt bättre nu än för några år sedan.

- Det är så skönt att inte känna någon ångestrelation till mat längre. Jag får växa och utvecklas som jag ska nu, säger han.

Fakta: Ortorexi
En sjuklig fixering vid träning, låg kroppsvikt och strikta matregler med många förbud. Det är ingen särskild medicinsk diagnos utan ryms under "ätstörning utan närmare specifikation".

Ortorexi är ett beteende förknippat med svår ångest.
Källa: Riksföreningen mot ätstörningar, Frisk och Fri.
Om du vill komma i kontakt med Frisk och Fri Gotland:
http://www.friskfri.se/har-finns-vi/lokalavdelningar/gotland/

# data[].attributes.attachment_link.title
REPORTAGE: Oscar drabbades av "träningsanorexi"

# data[].attributes.attachment_link.description
"Ortorexi är en sjuklig fixering vid träning, låg kroppsvikt och strikta matregler med många förbud." Så skriver Riksföreningen mot ätstörningar (Frisk och Fri) om ortorexi. Oscar Schüberg, 15 år, drabbades för tre år sedan av anorexi, som efter hand även utvecklades till ortorexi. Han gick dagligen en kamp mot det stränga beteende som ortorexi innebär.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vad är ett reportage?
Ett reportage är en lite längre artikel. Det kan handla om vad som helst men jämfört med en vanlig nyhetsartikel känns ett reportage mer levande. Miljöbeskrivningar och intervjuer med människor är två viktiga delar i ett bra reportage.

Precis som andra artiklar består ett reportage av en rubrik, en ingress och brödtext.
Med ingress menar man den korta, ofta fetade inledningen.
Resten av texten (förutom mellanrubrikerna) kallas för brödtext.

Hur skriver man en ingress?
En bra ingress är otroligt viktig för ett reportage. Ingressen är ofta det första man läser och du måste skriva en ingress som lockar människor att läsa hela din artikel.

En ingress fungerar lite grann som en sammanfattning av din text. Den ska ge en bild av vad reportaget handlar om. Men avslöja inte för mycket - då behöver ju inte läsaren bry sig om att läsa resten av din artikel!

De flesta journalister börjar med att skriva ingressen. På det sättet samlar de sina tankar och det blir enklare att skriva resten av texten.
Andra väntar till sist - du får prova dig fram till vad som passar dig!

I en ingress är språket extra viktigt. Stryk alla "onödiga" ord och experimentera dig fram. Går det att skriva på ett tydligare sätt?

En ingress bör inte vara särskilt lång. Någonstans mellan tre och fem meningar brukar vara lagom.

Vad ska reportaget handla om?
Ett reportage kan egentligen handla om vad som helst! Det viktiga är inte VAD du skriver om utan HUR du skriver det.

Något man ofta talar om inom journalistiken är "vinkeln". Med det menar man artikelns fokus.
Ett exempel: Du har bestämt dig för att skriva ett reportage om överviktiga barn. Det finns mycket att skriva om men du behöver hitta en bra vinkel, något att fokusera på.
Du funderar på att skildra en dag på en speciell sjukhusavdelning för överviktiga barn eller kanske ska du göra ett personporträtt på en tjej med viktproblem? Till slut bestämmer du dig för att ditt reportage ska fokusera på ett läger för överviktiga barn. Där har du din vinkel!
Utan vinkel blir texten ofta rörig och tråkig så lägg ner lite tid på att hitta en bra vinkel till ditt reportage.

Förberedelser
När du bestämt dig för vad du ska skriva om behöver du samla på dig lite material för att ha en grund att stå på. Om vi återgår till exemplet med lägret för överviktiga barn kan du leta på nätet efter gamla artiklar som rör övervikt, samla på dig statistik och helt enkelt informera dig om ämnet. Du behöver också bestämma dig för vem eller vilka du vill intervjua till ditt reportage och ta kontakt med dem. Sedan är det dags att förbereda frågor. Mer om hur du intervjuar hittar du i Mediekompass skrivarskola: Länk!

Gör texten levande!
När du väl är på plats för din intervju får du inte glömma att se dig omkring! Använd alla dina sinnen och anteckna stödord. Hur ser det ut på lägret? Hur luktar det? Vad får du för intryck av platsen och människorna? Den här informationen kommer du ha användning för när du kommer hem och ska "sätta ihop" ditt reportage.

Att skriva reportage påminner om att lägga pussel. Du sitter med en hel massa bitar: citat, miljöbeskrivningar och faktauppgifter, som du ska hitta rätt plats för. Prova att byta plats på pusselbitarna emellanåt och se vad det får för effekt.

När man talar om reportage nämns ofta ordet närvaro. Med det menas att författaren har lyckats beskriva så bra att läsaren känner att han eller hon själv varit med på platsen. Många tror att en text får högre närvaro av att de tar med sig själva i handlingen.
Så här skulle det kunna se ut: "Det är en blåsig tisdag och jag har tagit bussen till lägret för överviktiga barn. Jag är lite nervös. Snart ska jag träffa Elin, 11 år." Men den som läser texten är ju inte intresserad av vem du är utan vill veta mer om den du intervjuat. Det är inte fel att ta med sig själv men oftast fungerar det bättre utan.

Vad ska man citera? Och hur?
Det finns ingen regel som säger att du måste ha med svaren på alla dina intervjufrågor. En del svar kanske du inte använder alls, i några fall kanske du bara använder dig av faktauppgifterna och några svar använder du i sin helhet. Man brukar säga att de svar som uttrycker känslor är de som blir de bästa pratminusen.

När det gäller pratminus (citat) är det viktigt att de stämmer överens med det som personen faktiskt sa. Oviktiga småord som "typ" och "liksom" kan du skala bort men sträva efter att citera så korrekt som möjligt.

Reportagespråk
Språkligt skiljer sig ett reportage inte från andra artiklar förutom att du har möjlighet att använda ett lite mer målande språk. Det är viktigt att inte krångla till det med svåra ord och invecklade meningar, då tappar läsaren snabbt intresset. Tänk istället på att använda ett varierat språk. Använd inte samma ord gång på gång, variera långa meningar med korta och även korta och långa stycken. På det sättet skapar du en härlig rytm i din text.

Till sist: läs andra reportage och studera hur de är uppbyggda. Du kommer få en massa inspiration!

Lycka till!

Lisa Wiktorsson
Journalist. Undervisat på gymnasiet i journalistiskt skrivande och har varit redaktör på Göteborgs-Postens ungredaktion Attityd.

# data[].attributes.attachment_link.title
Att skriva reportage - för elever - Mediekompass

# data[].attributes.attachment_link.description
Vad är ett reportage? Ett reportage är en lite längre artikel. Det kan handla om vad som helst men jämfört med en vanlig nyhetsartikel känns ett reportage mer levande. Miljöbeskrivningar och intervjuer med människor är två viktiga delar i ett bra reportage. Precis som andra artiklar består ett reportage av en rubrik, en ingress och ...

# data[].attributes.attachment_link.description
Kort genomgång om vad som kännetecknar ett reportage

# data[].attributes.attachment_link.title
Fördjupning reportage (Svenska) - Studi.se

# data[].attributes.attachment_link.description
Gör uppgifter till filmen på: http://www.studi.se/content/lesson/f%C3%B6rdjupning-reportage Hur du skriver ett reportage, hur det är uppbyggt och vad du ska tänka på när du formulerar meningar.

# data[].attributes.attachment_link.description
En instruktion om hur man skriver reportage.

# data[].attributes.attachment_link.description
Flippfilm om vad du bör tänka på vid skrivning av reportage. Johanna Grimås, Eductus.