# data[].attributes.headline
STøtte til lokal tvTv stasjoner, produksjonsstøtte

# data[].attributes.subject
STøtte til lokal tvTv stasjoner, produksjonsstøtte

# data[].attributes.attachment_link.title
Bekymringsmelding på vegne av lokalkringkastere

# data[].attributes.attachment_link.description
Bekymringsmelding på vegne av lokalkringkastere

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Medietilsynet har nå sendt et forslag om regelendringer ut på høring. Dette gjelder tilskuddsordningen for lokalkringkasting, der halvparten av potten skal gå til digitalisering av lokalradio. Dette betyr at tilskudd til programproduksjon, kompetanseheving blir lavere. Det betyr også mindre driftsstøtte til etniske minoritetsradioer og forbund. Det er også foreslått regelendringer slik at andre forbund enn de som får nå, kan søke om driftsstøtte.

Rent politisk er det mest oppsiktsvekkende i høringsforslaget at tilsynet går på tvers av Stortingsmeldingen når de vil åpne for direkte støtte til anleggs-konsesjonærer. Det er dog ikke i strid med stortingsmeldingen:

"Når halvparten av de disponible midlene i tilskuddsordningen skal omdisponeres til digitalisering av lokalradio, er det hensiktsmessig å opprette en egen tilskuddskategori for dette formålet og en egen bestemmelse som fastslår at om lag halvparten av midlene skal øremerkes digitalisering av lokalradio. Medietilsynet mener det bør åpnes for to ulike former for tilskudd til digitalisering av lokalradio: a) investeringstilskudd for digitalisering av lokalradioer og b) investeringstilskudd til anleggskonsesjonærer i Lokalradioblokka. " går det fram av forslaget.

I stortingsmeldingen heter det: "Etter forskrifta blir støtta gitt til kringkastarar. Det er derfor ikkje rom for å gi støtte direkte til anleggskonsesjonær. Støtta til kringkastarane vil likevel kunne fremje utbygging ved at fleire lokalradiostasjonar blir i stand til å forplikte seg til å leige kapasitet i DABnettet".

Tilsynet forklarer sitt forslag slik: "Prinsippet om aktørstyrt utbygging av DAB-nettet innebærer at det kan gå noe tid før Lokalradioblokka blir bygd ut i de forskjellige delene av landet og at en ikke har noen garanti for at et DAB-nett for lokalradio vil bli bygd ut i alle regioner. For å stimulere til utbygging og åpne for forskjellige former for konstellasjoner og samarbeid, foreslås det å åpne opp for investeringstilskudd til anleggskonsesjonærer. Dette innebærer at det også kan tildeles tilskudd til anleggskonsesjonærer som ikke har innholdskonsesjon. Anleggskonsesjonen må således være tildelt før en søknad om tilskudd kan realitetsbehandles."

Mer konkret mener tilsynet tilskuddet bør gis på denne måten: "Det foreslås for det første at det kan gis midler til lokalradioer som leier eller skal leie kapasitet hos en anleggskonsesjonær i en del av landet der det er begrenset kommersielt grunnlag for utbygging av slike nett i Lokalradioblokka. Tilskuddsmidler til digitalisering av lokalradioer vil kunne omfatte:

1. Betaling av oppstartsavgift eller lignende til anleggskonsesjonær/lokal utbygger i lokalradioblokka

2. Forskuddsbetaling av leieutgifter for distribusjon i lokalradioblokka til anleggskonsesjonær

3. Eventuelt andre oppstartsutgifter knyttet til digital distribusjon av lokalradio."

Medietilsynet foreslår også at det skal åpnes for at flere organisasjoner enn Norsk Lokalradioforbund skal kunne søke om støtte. Dette vil i lokalradiosammenheng blant annet gjelde Foreningen Norsk Lokalradio:

"Det vises til at det i dag eksisterer flere organisasjoner for lokale- lyd og bildemedier og at det derfor ikke er grunnlag for å forskjellsbehandle disse ved at forskriften kun nevner to av organisasjonene. På denne bakgrunn foreslås det å endre denne tilskuddskategorien slik at den gis en generell utforming og at konkrete organisasjoner ikke lenger skal angis i forskriftsteksten.

Det foreslås at det stilles krav om at sammenslutningen er landsomfattende. Når det gjelder fordelingen av tilskudd innenfor kategorien foreslår Medietilsynet at dette gjøres på bakgrunn av mest mulig objektive kriterier som for eksempel organisasjonens størrelse og aktiviteter relaterte til å opprettholde et mangfoldig og bærekraftig lokalkringkastingsmiljø av høy kvalitet.

Forslag til objektive kriterier for tildeling av tilskudd til nasjonale sammenslutninger for lyd- og bildemedier:

 Antall medlemmer (lokalkringkastingsforetak/organisasjoner, eierforetak ol.)

 Eiermessig mangfold blant medlemmene

 Organisasjonens aktivitetsnivå basert på budsjett og dokumenterte aktiviteter.

Endringen innebærer at de to organisasjonene som i dag nevnes i forskriften ikke lenger har eksklusiv rett til økonomiske tilskudd og ikke skal særbehandles sammenliknet med andre landsdekkende organisasjoner.

For øvrig innebærer prioriteringen av tilskudd til digitalisering av lokalradio at tilskudd etter denne kategorien vil måtte reduseres på lik linje med de øvrige tilskuddskategoriene. "

I høringsnotatet er det også nevnt en mulighet for at det blir to søknadsrunder når det gjelder støtte for 2016. Den "vanlige" støtten kan tas først og relativt tidlig neste år, mens man venter for å se hvordan det går med utlysningen av lokale DAB-konsesjoner.

Les hele høringsnotatet: HER

Skrevet av Kyrre Dahl for lokalradio.no

# data[].attributes.attachment_link.description
Medietilsynet har nå sendt et forslag om regelendringer ut på høring. Dette gjelder tilskuddsordningen for lokalkringkasting, der halvparten av potten skal gå til digitalisering av lokalradio. Dette betyr at tilskudd til programproduksjon, kompetanseheving blir lavere. Det betyr også mindre driftsstøtte til etniske minoritetsradioer og forbund.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Arbeiderpartiet vil gi 5 millioner kroner mer til lokalradioene i sitt alternative statsbudsjett for 2017. Dette kommer på toppen av de litt over 5 millionene som regjeringen allerede har plusset på. Lokalradio er viktig, sier kulturpolitisk talsmann Arild Grande (bilde)
Etter trange kår gjennom mange år er givergleden blant norske politikere blitt merkbart større i høst når det gjelder lokalradio. Når regjeringen la fram sitt forslag til statsbudsjett for 2017 tidligere i høst kom det fram at de vil øke tilskuddet til lokalkringkasting med 5,2 millioner kroner. Ekstrabevilgningen skal øremerkes digitalisering av lokalradio.
SØK STØTTE HER
Dermed øker rammen fra litt under 14 millioner til 19 millioner kroner hvis regjeringen får gjennom sitt forslag. Etter at Arbeiderpartiet har lagt fram sitt alternative statsbudsjett kan vi være rimelig sikre på at disse pengene kommer lokalradio til gode.

I sitt alternative forslag går nemlig Ap inn for å øke posten for tilskudd til lokale lyd og bildemedier med ytterligere 5 millioner kroner til 24 millioner kroner. Skulle dette gå gjennom snakker vi om nesten en dobling fra tilskuddsrammen i 2016.

- Vi ønsker å bidra til at lokalradioene får utviklet tilbudet til sine lyttere og til at flere kan lykkes i den digitale overgangen. Det sier kulturpolitisk talsmann i Ap, Arild Grande.

- Radio er svært viktig for befolkningen, og lokalradioene bidrar i tillegg til et større mediemangfold og til at flere stemmer slipper til, sier Grande til lokalradio.no.

Det går ikke fram av dokumentene til Ap om økningen skal øremerkes til investering i digitalt utstyr, men stortinget har tidligere vedtatt at 50 % av pengene skal gå til digitalisering av lokalradio.

I sitt forslag tar Kulturdepartementet til orde for å øke tilskuddsrammen for lokalkringkasting fra 13,7 millioner kroner til 19 millioner. Målet er å øke satsingen på digitaliseringstiltak i lokalradiosektoren. Dette skal bidra til å sikre fortsatt god utvikling og aktivitet for lokalkringkasterne i omstillingen som lokalradiosektoren står overfor i forbindelse med digitaliseringen av radiomediet.

Når forslaget fra regjeringen ble kjent var det glede hos mange lokalradioer og hos norsk lokalradioforbund:

- Det er svært positivt at kulturministeren gjennom forslaget viser vilje til å styrke lokalradiobransjens muligheter til å delta i den digitale transformasjonen. I en krevende mediehverdag preget av uro og økt konkurranse verdsettes alle tiltak som legger til rette for at lokalradio får være tilstede på alle tilgjengelige sendeplattformer, sa daglig leder i Norsk Lokalradioforbund Pål Lomeland i en kommentar til regjeringens forslag.

Muligheten til å søke tilskudd er nylig lyst ut. Les mer i linken nedenfor. Søknadsfrist 20. desember.
LES MER OM TILSKUDD TIL LOKALRADIO

# data[].attributes.attachment_link.title
Ap vil gi enda mer penger til lokalradio

# data[].attributes.attachment_link.description
Arbeiderpartiet vil gi 5 millioner kroner mer til lokalradioene i sitt alternative statsbudsjett for 2017. Dette kommer på toppen av de litt over 5 millionene som regjeringen allerede har plusset på. Lokalradio er viktig, sier kulturpolitisk talsmann Arild Grande (bilde) Etter trange kår gjennom mange år er givergleden blant norske politikere blitt merkbart større i høst når det gjelder lokalradio.

# data[].attributes.body
Forteller om oppgaver og forpliktelser. Bra gjennomgang!!!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
NRK er en offentlig eid, lisensfinansiert allmennkringkaster, og er Norges største mediebedrift med et bredt nett-, radio- og TV-tilbud.

NRK tilbyr tre TV-kanaler, 14 radiokanaler og et bredt nettilbud.

Oppdraget er gitt av Stortinget og definert både gjennom en kringkastingslov, vedtekter og en NRK-plakat. NRKs oppgave er å tilby alle i Norge et bredt og allment medietilbud basert på norsk identitet, kultur og språk.

Fra hele landet til hele landet, har i alle år vært et mål for NRK. Og nesten alle (nær ni av ti) i Norge bruker ett eller flere av NRKs tilbud daglig.

Så å si alle (97 prosent) av NRKs inntekter kommer fra kringkastingsavgiften eller lisensen. Stortinget fastsetter hvert år størrelsen på lisensen. I 2015 betalte vel to millioner lisensbetalere 2 756 kroner hver i lisens. Sammen med andre driftsinntekter på 154 millioner kroner ga det NRK drøye 5,5 milliarder kroner å lage nettilbud, radio og TV for.

Totalt arbeider ca 3 500 i NRK, rundt 2 000 ved hovedkontoret på Marienlyst i Oslo, mens de øvrige 1500 er fordelt på store og små NRK-avdelinger landet rundt.

Målet er at NRK skal hevde seg i kampen om folks oppmerksomhet, både fra andre norske som globale aktører.
Les mer: NRKs strategi 2016 - 2021 - et NRK i verdensklasse

Nettserien Skam har blitt utrolig populær. Svært mange unge følger med på livets utfordringer for Chris, Nora, Sana, Eva og Vilde.
Foto: Daniel McStay

Definisjon allmennkringkasting

Begrepet "allmennkringkasting" kommer fra det engelske "public service broadcasting". Altså kringkasting av et bredt programtilbud som hele befolkningen kan ta del i.

Alle som driver en eller annen form for kringkasting i Norge må han en offisiell godkjenning av sin virksomhet.

NRK, TV 2, Radio Norge og P4 er de norske allmennkringkasterne.
Dette er allmennkringkasting og dette er NRK: Se moromann Trond Kirkvaag og tidligere kringkastingssjef Hans-Tore Bjerkaas forklare.
Disse selskapene har fått tildelt ulike fordeler eller privilegier mot at de byr på et bredt medietilbud. Dette er privilegier knyttet både til sendenett og muligheter for finansiering av radio- eller tv-kanalen.

Være allment tilgjengelig

Sentralt for alle allmennkringkasterne er at tilbudet skal kunne tas inn av hele befolkningen, og inneholde en variert programmeny. Det kreves daglige nyhetssendinger og solid, løpende orientering om viktige samfunns- og kulturspørsmål, nasjonalt og internasjonalt.

Kommersielle allmennkringkastere

De kommersielle allmennkringkasterne har på bakgrunn av søknad blitt tildelt sine konsesjoner av Kulturdepartementet. Gjennom konsesjonene har kringkasterne tatt på seg et sett av programforpliktelser.

TV 2, Radio Norge og P4 har fått privilegiet å drive reklamefinansiert riksdekkende kringkasting. Det betyr at de kan drive sin virksomhet gjennom å selge reklameplass i sine sendinger.

Noe for alle - alltid, er et NRK-motto. NRK P1+ er radiotilbudet for godt voksne. Hans Petter Jacobsen t v, her sammen med gode medarbeidere, er frontfigur i programmet - 'Jacobsen'.
Foto: Tone Rieber-Mohn / NRK

NRK - statlig allmennkringkaster

NRK har ikke konsesjon på samme måte som de private aktørene, men har som statlig mediebedrift et eget sett regler som er satt av de politiske myndigheter å forholde seg til.

Det er staten som eier NRK. Bedriften er organisert som et statlig aksjeselskap. Staten ved kulturdepartementet er aksjeeier og setter rammene for NRKs virksomhet.
Les mer: NRKs eier, generalforsamling og styre Les mer: Om allmennkringkasting på Medietilsynets sider.
Medietilsynet fører tilsyn med alle som driver på med kringkasting i Norge.

NRKs oppdrag

Et sett lover og regler setter rammene for NRKs virksomhet.

Både en NRK-plakat, NRKs vedtekter og en egen kringkastingslov er med på å definere NRK oppgaver og samfunnsoppdrag.

NRK-plakaten kom i 2007 og inneholder statens krav og forventninger til NRKs allmennkringkastingstilbud.

Essensen er at NRK skal understøtte og styrke demokratiet, styrke norsk språk, identitet og kultur og være allment tilgjengelig.
Les mer: NRK-plakaten, rammer, lover og etiske regelverk for NRK
Videre reguleres virksomheten både gjennom Åndsverkloven, Offentlighetsloven, Lov om offentlige anskaffelser og pressens egne etiske regler.

Norgesglasset i NRK P1 er et av Norges mest populære radioprogram med rundt 700 000 lyttere en vanlig dag. 20-årsjubileet ble markert med sending fra Trondheim sentrum.

Kommersiell virksomhet

Mens cirka 97 prosent (5,4 milliarder kr) kom fra lisensinntektene i 2015, kom de øvrige tre prosentene av NRKs totale inntekter, ca 155 millioner kroner, fra flere ulike inntekstkilder.

Dels fra salg av bøker, klær og andre produkter laget med utgangspunkt i NRKs programmer, dels fra salg av sponsorplakater, programmer og konsepter og noe som inntekter i forbindelse med samproduksjoner NRK har vært med på å lage.

All kommersiell virksomhet er samlet og foregår via datterselskapet NRK Aktivum.

Les mer: I 2015 bidro NRK Aktivum med 85 millioner kroner til NRKs drift.
Les mer: nrkaktivum.no

NRK mP3 er radiokanalen myntet på de fra 12 - 19 år. 200 000 har for vane å lytte en vanlig dag. Her har programleder Ella Aase Anker et direktesendt akebrettintervju med artisten Mo.
Foto: Jon-Annar Fordal / NRK

Kan selge sponsorplakater

NRK har ikke lov til å selge reklameplass i sine radio- og tv-sendinger. Det eneste unntaket er salg av sponsorplakater i forbindelse med større sport- og kulturbegivenheter.
Les mer: Sponsorplakater i NRKs sendinger
Mellom en og to prosent av NRKs inntekter har de senere årene kommet fra salg av slike sponsorplakater.

Ingen overskuddskrav

Mens kommersielle allmennkringkastere har som mål å skape overskudd for sine eiere, har NRK som mål å gi et godt og bredt tilbud til den norske befolkningen.

NRK har altså ikke som mål å gi inntjening til sin eier, som er den norske stat, men å levere medieinnhold til publikum.
Les mer: Europeiske allmennkringkastere og lisensen
Tilsvarende allmennkringkastere finner vi i en rekke land. I Sverige SVT og SR, DR i Danmark, ARD og ZDF i Tyskland og BBC i Storbritannia. Et fellestrekk er at de er finansiert helt eller delvis ved hjelp av en form for kringkastingsavgift eller lisens.

mP3 er NRKs radiokanal for de mellom 13 og 19 år. Alstad ungdomsskole i Bodø mobiliserte voldsomt og vant gedigent juleball arrangert i mP3-regi.

# data[].attributes.attachment_link.description
NRK er en offentlig eid, lisensfinansiert allmennkringkaster, og er Norges største mediebedrift med et bredt nett-, radio- og TV-tilbud. NRK tilbyr tre TV-kanaler, 14 radiokanaler og et bredt nettilbud. Oppdraget er gitt av Stortinget og definert både gjennom en kringkastingslov, vedtekter og en NRK-plakat.

# data[].attributes.body
Regjeringen. no

# data[].attributes.attachment_link.description
Etter kringkastingsloven har Norsk rikskringkasting rett til å drive kringkasting. Andre enn NRK må ha konsesjon for å drive kringkasting eller lokalkringkasting som formidles via trådløse, bakkebaserte senderanlegg.

# data[].attributes.body
Medietilsynet

# data[].attributes.attachment_link.description
Kringkasting omfatter alle radio-, tv- og nettsendinger. Allmennkringkasting har en spesiell rolle - og allmennkringkasterne må oppfylle særlige krav.