# data[].attributes.body
Määrittele käsite kylmä sota ja milloin se alkoi:

Kylmä sota oli vastakkainasettelua ja valtataistelua kahden suurvallan kesken, eli Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton välin. Tämä sota ei ollut suoraa aseellista konfliktia, koska se olisi tiennyt ydinsotaa. Sen sijaan nämä valtiot turvautuivat propagandaan, vakoiluun ja taloudelliseen sekä poliittiseen taistelunkäyntiin. Sen alkamisesta ei ole tarkkaa päivämäärää, mutta sen sanotaan alkaneen II-maailmansodan jälkeen vuonna 1947 ja päättyi 26. joulukuuta 1991

Berliinin kriisi 1962:

Berliinin kriisi (4. kesäkuuta - 9. marraskuuta 1961) oli viimeinen merkittävä poliittis-sotilaallinen tapahtuma Euroopassa Berliinin  statuksesta. Neuvostoliitto loi ultimaatumin eli uhkavaatimuksen, joka vaati länttä vetäytymään Länsi-Berliinistä. Kriisi päättyi siihen, kun rakennettiin Berliinin muuri.

Miten kylmä sota päättyi:

Vuonna 1991 kylmä sota päättyi Neuvostoliiton kaatumiseen.

# data[].attributes.body
Kylmä sota tarkoittaa Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton välisiä suhteita toisen maailmansodan jälkeen. Kylmä sota alkoi lähes heti toisen maailmansodan päättymisen jälkeen. Kylmä sota päättyi Neuvostoliiton hajoamiseen 1991.

Unkari 1956 ja Tsekkoslovakia 1968

Unkarissa ja Tsekkoslovakiassa vaadittiin poliittisia ja taloudellisia uudistuksia, kuten sananvapauden parantamista ja demokratiaa.

Neuvostoliitto halusi pitää maissa oman sosialistisen järjestelmänsä eikä sallinut uudistuksia. Neuvostoliitto esti maiden uudistumispyrkimykset miehittämällä maat. Unkarin kansannousussa 1956 kuoli tuhansia ihmisiä, mutta  Tsekkoslovakiassa vältyttiin suurelta verenvuodatukselta, koska tsekkoslovakialaiset eivät ryhtyneet aseelliseen vastarintaan

# data[].attributes.body
Mitä tarkoittaa kylmä sota?

Toisen maailmansodan jälkeen alkanut kansainvälinen jännitystila ja valtataistelu Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton sekä niiden liittolaisten välillä. Kylmä sota ei ollut siis mikään varsinainen sota, vaan sarja yksittäisiä puheita ja tekoja, jotka vähitellen käänsivät liittoutuneiden aseveljeyden avoimeksi vastakkainasetteluksi.

Korea 1950-53

Kun Japani hävisi toisen maailmansodan, Korean niemimaa vapautui sen vallasta. Niemimaa oli jaettu väliaikaisesti Neuvostoliiton ja Yhdysvaltojen kesken 38. Leveyspiiriä pitkin. Pohjoisessa valta oli kommunisteilla ja etelässä oikeistorintamalla. Pohjois-Korean kommunistijohtaja Kim II-sung halusi hyökätä etelään ja saada haltuunsa koko Korean niemimaan. Pohjois-Korean asevoimat hyökkäsivät kesäkuussa 1950.

Yhdysvallat pelkäsi kommunismin leviämistä, joten halusivat auttaa. YK:n lipun alla sotineet (pääasiassa amerikkalaiset) joukot työnsivät kommunistit aina Kiinan rajalle asti.

Kiina puuttui sotaan ja lähetti joukkojaan Pohjois-Korean avuksi. Kiinalaiset saivat työnnettyä amerikkalaiset takaisin alkuperäisen 38. leveyspiirin yli, jonne rintamalinja vakiintui vuonna 1953.

Kylmä sota päättyi 1990-luvun alussa, kun Neuvostoliiton talous romahti ja Neuvostoliitto hajosi 1991.

# data[].attributes.body
Vietnamin sota, joka myös toisena Indokiinan sotana tunnetaan, oli Vietnamissa 1955-1975 käyty sota Etelä- ja Pohjois-Vietnamin valtioiden välillä. Kuitenkin Vietnamin sotaan osallistui vahvasti niin Yhdysvallat, kuin myös Neuvostoliitto. Vietnamin sodassa Pohjois-Vietnamia tuki Kiina, Neuvostoliitto, Kuuba, Pohjois-Korea, Tsekkoslovakia, Bulgaria, sekä Itä-Saksa, kun taas Etelä-Vietnamia tuki Filippiinit, Taiwan, Japani, Kanada, Länsi-Saksa, Yhdistynyt kuningaskunta, Iran, sekä Espanja. Täytyy ottaa kuitenkin huomioon, että tukijoiden lisäksi varsinkin Yhdysvallat osallistui Etelä-Vietnamin puolella hyvin merkittävästi suoraan sotimalla. Taistelut käytiin pitkälti Etelä-Vietnamin maaperällä, mutta täytyy ottaa huomioon, että Yhdysvaltain pommituslennot, sekä niin sanotut mustat operaatiot, sijoittuivat myös muille alueille, kuten Pohjois-Vietnamiin, sekä Laosin ja Kambodzan alueille. Eteläinen Vietnam sai merkittäviksi tukijoikseen, samalle puolelle taistelemaan niin Etelä-Korean, Australian, Thaimaan, kuin Uuden-Seelannin, Filippiinit ja Yhdysvallatkin. Pohjois-Vietnamin joukkoihin kuului niin sissiliike, kuin Hanoin hallituskin. Pohjoinen sai toki myös merkittävää sotilaallista tukea Kiinalta ja Neuvostoliitolta.

Sodan aikana Etelä-Vietnamin puolella kuoli 230 000 etelävietnamilaista, 58 000 yhdysvaltalaista, sekä 4000 eteläkoeralaista ja 500 australialaista. Pohjois-Vietnamin tappiot olivat huomattavasti merkittävämmät. Heidän puolella kuoli 1,1 miljoonaa pohjoisvietnamilaista sotilasta. Lisäksi Vietnamin sodassa merkittävin osa kuolonuhreista oli siviilejä, 2 miljoonaa. Heistä suurinosa eli maan eteläosissa.

Vietnamin sodalla on pitkät taustat, jotka ulottuvat jo Ranskan Indokiinan sodan ajoille. Joissain yhteyksissä Vietnamin sodasta puhutaankin toisena Indokiinan sotana, koska Vietnamin sota oli suoraa seurausta edellämainitusta. Vietnam oli toisen maailmansodan aikana pitkälti Japanin miehittämä. Japania puolestaan oli tukenut Vichyn Ranska, jonka takia Vietnamin hallinto säilyi Ranskan nukkehallitsijan, Bao Dain määräyksessä. Ranska taisteli yhdysvaltalaisten aseiden turvin siirtomaastaan kommunistisen puolueen johtajaa Ho Tsin Minhi vastaan. Kuitenkin myöhemmin kommunistien johtama nationalistinen itsenäisyysliike voitti ja Vietnam sai itsenäisyytensä vuonna 1954. Sodan lopettamista harkittiin kuitenkin aiemmin Yhdysvaltalaisten ydinaseiden voimin. Kuitenkaan näiden käyttöön ei ikinä myöhemminkään päädytty.

Vietnamin sodassa käytiin todella paljon ilmapommituksia, varsinkin Yhdysvaltain toimesta. Yhdysvallat aloittivat rajun pommituksen Pohjois-Vietnamin hyökättyä torpedoneveillä yhdysvaltalaisia Maddox ja Turner Joy aluksia. Kuitenkaan näistä ei ole täyttä varmuutta. Ilmapommitusten lisäksi Vietnamin sotaa käytiin vahvasti myös hävittäjien turvin. Sodan aikana Pohjois-Vietnam tiputti yhdessä kiinalaisten kanssa 129 konetta, kun taas Yhdysvallat pudotti 217.

Yhdysvallat kuitenkin vetäytyi sodasta myöhemmin, johtuen julkisen mielipiteen vahvasta vastustamisesta. Yhdysvallat tekivät rauhansopimuksen 1973. Kuitenkin sota loppui vasta myöhemmin 1975, kun Pohjois-Vietnam miehitti Etelä-Vietnamin pääkaupunki Saigonin.

# data[].attributes.body
Kuuban ohjuskriisi oli vuonna 1962 Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton välille syntynyt suurvaltapoliittinen kriisi.

Kriisi alkoi siitä, kun Yhdysvallat sijoittivat ydinohjuksiaan Turkkiin, johon Neuvostoliitto vastasi siirtämällä omia ydinohjuksiaan Kuubaan.
Kriisi oli lähellä aloittaa suurvaltojen välille avoimen sodan, joka olisi todennäköisesti laajentunut ydinsodaksi ja kolmanneksi maailmansodaksi.
Lopulta kuitenkin Yhdysvallat ja Neuvostoliitto vetivät ohjuksensa takaisin, Yhdysvallat sitoutuivat Kuuban miehittämättömyyteen sekä Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton välille perustettiin kuuma linja. Kuuma linja perustettiin, koska kriisin aikana suurvaltojen keskinen yhteydenpito oli todella hidasta.

# data[].attributes.body
Kylmän sodan kriisit

Päivämäärä: 12. maalisk. 1947 – 26. jouluk. 1991

Kylmä sota oli vastakkainasettelun aika, jossa kilpailivat kaksi suurvaltaa, Yhdysvallat ja Neuvostoliitto liittolaisineen, kaksi aatesuuntaa, kapitalismi ja kommunismi, sekä kaksi talousjärjestelmää, lännen markkinatalousjärjestelmä ja kommunistimaiden suunnitelmatalous.

Korean kriisi 1950-1953

Japani oli alistanut Korean siirtomaakseen jo vuonna 1910. Toisen maailmansodan loppuvaiheessa, kun Japanin tappio oli jo selvä, Neuvostoliitto julisti sodan Japanille ja lähetti joukkojaan Korean pohjoisosiin. Rauhanteossa Japani velvoitettiin vetäytymään kaikilta valtaamiltaan alueilta, myös Koreasta. Japanilaisjoukkojen vetäytyessä Kiinan ja Neuvostoliiton tukemat kommunistit ottivat maan pohjoisosat haltuunsa. Etelässä valta oli taas Yhdysvaltain tukemalla ei-kommunistisella hallituksella.
Pitkään jatkuneen Japanin miehityksen ja juuri päättyneen maailmansodan vuoksi Koreassa ei pystytty pitämään vaaleja, joissa korealaiset itse olisivat saaneet määrätä maansa tulevaisuuden. Niinpä YK päätti jakaa Korean niemimaan väliaikaisesti kahtia 38:aa leveyspiiriä pitkin. Käytännössä Koreaan synty kaksi valtiota, kommunistinen Pohjois-Korea ja ei-kommunistinen Etelä-Korea.
Pohjois-Korea hyökkäsi Neuvostoliiton toimittamien aseiden turvin kesäkuussa 1950. Hyökkäys eteni nopeasti, ja kohta Etelä-Korean hallussa oli enää vain pieni ala Pusanin satamakaupungin ympärillä.
Kiristyneessä tilanteessa amerikkalaisjoukkojen komentaja kenraali MacArthur esitti ydiniskua Kiinaan sodan ratkaisemiseksi. Ydiniskua ei kuitenkaan tehty. Kiinalaisten apujoukkojen turvin kommunistit vakiinnuttivat rintaman v. 1951 suurin piirtein samalle 38. leveyspiirille, josta sota oli alkanut. Vuonna 1953 solmittiin aselepo. Lopullista rauhaa ei kumpikaan osapuoli halunnut solmia toivoessaan koko maan yhdistymistä.

Kylmä sota päättyi 1991 eli aikalailla 1990-luvun alussa Neuvostoliiton hajoamiseen.

# data[].attributes.headline
Eero                                                                                      - Kylmä sota tarkoittaa, että valtioiden välillä ei ollut oikeaa sotaa, mutta niiden välit olivat niin huonot, että sodan vaara oli aina olemassa. Kylmä sota alkoi Yhdysvaltojen ja neuvostoliiton välillä 1947.                                              - Berliinin kriisi 1948-49. Tunnetaan Berliinin saartona. Se oli kylmän sodan alkuun liittynyt suurvaltapoliittinen kriisi, jossa Neuvostoliitto katkaisi maaliikenneyhteydet Saksan Länsi-Berliiniin pakottaakseen länsiliittoutuneet Yhdysvallat, Iso-Britannian ja Ranskan vetämään joukkonsa pois kaupungista.                                   - Kylmä sota päättyi 1990-luvun alussa, kun Neuvostoliiton talous romahti. Neuvostoliitto luopui kommunismista. Neuvostoliitto muutti nimensä Venäjäksi ja siitä tuli demokraattinen valtio                                                   

# data[].attributes.subject
Eero                                                                                      - Kylmä sota tarkoittaa, että valtioiden välillä ei ollut oikeaa sotaa, mutta niiden välit olivat niin huonot, että sodan vaara oli aina olemassa. Kylmä sota alkoi Yhdysvaltojen ja neuvostoliiton välillä 1947.                                              - Berliinin kriisi 1948-49. Tunnetaan Berliinin saartona. Se oli kylmän sodan alkuun liittynyt suurvaltapoliittinen kriisi, jossa Neuvostoliitto katkaisi maaliikenneyhteydet Saksan Länsi-Berliiniin pakottaakseen länsiliittoutuneet Yhdysvallat, Iso-Britannian ja Ranskan vetämään joukkonsa pois kaupungista.                                   - Kylmä sota päättyi 1990-luvun alussa, kun Neuvostoliiton talous romahti. Neuvostoliitto luopui kommunismista. Neuvostoliitto muutti nimensä Venäjäksi ja siitä tuli demokraattinen valtio                                                   

# data[].attributes.body
Kylmä sota
Toisen maailmansodan jälkeen alkanut kansainvälinen jännitystila ja valtataistelu Neuvostoliiton ja Yhdysvaltojen, sekä niiden liittolaisten välillä
Kylmä sota alkoi toisen maailmansodan jälkeen eli noin. vuonna 1947
Kylmä sota päättyi vuonna 1991 Neuvostoliiton taloudellisen kriisin takia

Korean sota
Kiinassa kommunistit nousivat valtaan, ja Kiinasta syntyi toinen kommunistinen suurvalta Neuvostoliiton rinnalle. Japanin hävittyä toisen maailmansodan Korean niemimaa vapautui sen vallasta, joten se jaettiin väliaikaisesti Neuvostoliiton ja Yhdysvaltojen kesken. Pohjois-Korean kommunistijohtaja Kim Il-sung halusi koko Korean niemimaan, ja Neuvostoliitto päätti auttaa Il-sungia. Pohjois-Korean hyökkäys Yhdysvaltojen puolelle Koreaa onnistui, josta Yhdysvallat ja YK huolestui. He pitivät Neuvostoliittoa ja Kiinaa sodan käynnistäjinä, ja he alkoivat pelätä dominoteorian tapahtumista, joka voisi johtaa siihen, että lopulta koko Aasia päätyisi kommunismin alaiseksi. YK antoi Yhdysvaltojen hyökätä ja ottaa oman osansa Korean eteläalueesta takaisin.

# data[].attributes.body
Kylmäsota:
-Toisen maailmansodan jälkeen alkanut kansainvälinen jännitystila ja valtataistelu Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton sekä niiden liittolaisten välillä.
-Tarkkaa alkua on vaikea määrittää, mutta vuosia 1947-1991 kutsutaan kylmän sodan aikakaudeksi.

Kuuban ohjuskriisi 1962

Kesällä 1962 lähes sata neuvostolaivaa  kuljetti Kuubaan kymmeniä ydinkärjellä varustettuja ohjuksia, ilmatorjuntakalustoa, hävittäjiä ja pommikoneita. Yhdysvaltojen vakoilukoneet paljastivat Neuvostoliiton toimet ja sotilaallinen johto suositteli välitöntä ilmahyökkäystä Kuubaan. Kennedy päätti yrittää ensin diplomatian keinoja ohjusten poistamiseksi. Kriisi ratkesi, kun Hrustsov ilmoitti poistavansa ohjukset, jos Yhdysvallat ei hyökkää Kuubaan.

Berliinin kriisi 1961

Berliinissä tapahtui muuttoliikettä idästä länteen. Tämä oli kielteinen vaikutus Itä-Berliinin talouselämään. Erimielisyydet miehitysvaltojen välillä kasvoivat ja Neuvostoliitto halusi liittää Länsi-Berliinin Itä-Saksaan. Länsivallat vastustivat tätä. Itä-Saksa ja Neuvostoliitto ratkaisi kriisin rakentamalla Länsi-Berliinin ympärille muurin, joka oli varustettu vartiotornein, miinakentin ja automaattisin ampuma-asein. Muuri pysäytti muuttoliikkeen länteen.

# data[].attributes.body
- Kylmäsota oli toisen maailmansodan jälkeen alkanut jännitystila ja valtataistelu Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton välillä
- vuosia 1947 – 1991 kutsutaan kylmän sodan aikakaudeksi

- Berliinin kriisi: Berliinin kriisi oli yksi kylmän sodan monista kriiseistä. Neuvostoliitto halusi liittää Länsi-Berliinin Itä-Saksaan. Länsivallat vastustivat tätä. Yhteistä ratkaisua ei löydetty ja Elokuussa 1961 Itä-Saksa ja Neuvostoliitto ratkaisivat asian tylyin ottein. Länsi-Berliinin ympärille rakennettiin muuri, joka käytännössä pysäytti muuttoliikenteen länteen.

- Kuuban ohjuskriisi: kesällä 1962 melkein sata neuvostolaivaa kuljetti Kuubaan kymmeniä ydinkärkiohjuksia, ilmatorjuntakalustoa, hävittäjiä ja pommikoneita. Yhdysvaltojen vakoilukoneet paljastivat neuvostoliiton toimet ja sotilaallinen johto suositteli hyökkäystä Kuubaan. Kennedy yritti diblomatian keinoja. Kriisi ratkesi sillä, että Hrustov perui ohjukset jos Kuubaan ei hyökätä

# data[].attributes.body
Kylmä sota käsite ja alku
- Kylmä sota -käsitettä käytettiin ensimmäisen kerran vuonna 1947 kuvaamaan Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton suhteita, vaikka mistään varsinaisesta sodasta ei ollut kyse. Kyseessä oli sarja yksittäisiä puheita ja tekoja sekä toisen maailmansodan aikana, että heti sen päättymisen jälkeen. Ne käänsivät vähitellen liittoutuneiden aseveljeyden avoimeksi vastakkainasetteluksi.

Kuuban ohjuskriisi vuonna 1962
- Kuuban kriisi oli maailman kahden supervallan, Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton, välille kehittynyt suurvaltapoliittinen kriisi. Kuuban kriisin taustalla olivat Yhdysvaltain Turkkiin sijoittamat keskimatkan ydinohjukset ja tähän vastauksena alkanut Neuvostoliiton ydinohjusten sijoittaminen Kuubaan. Kriisi oli lähellä aloittaa avoimen sodan, joka olisi saattanut laajeta ydinsodaksi ja kolmanneksi maailmansodaksi. Fidel Castro nousi 1959 vallankumouksen myötä valtaan Kuubassa ja solmi diplomaattiset ja kaupalliset suhteet Neuvostoliittoon vuoden 1960 alkupuolella, tämä oli osa syy kriisiin. Yhdysvaltojen tiedustelukoneet paljastivat kuitenkin Neuvostoliiton toimet ja Yhdysvaltojen johto oli jo suunnittelemassa välitöntä ilmahyökkäystä Kuubaan. Presidentti Kennedy päätti kuitenkin yrittää ensin diplomatian keinoja. Kriisi ratkesi, kun Hrustsov ilmoitti poistavansa ohjukset, jos Yhdysvallat ei hyökkää Kuubaan.

Kylmän sodan loppu
- Kylmä sota päättyi 1990-luvun alussa, kun Neuvostoliiton talous romahti. Neuvostoliitto luopui kommunismista ja siitä itsenäistyi monia valtioita, kuten Viro ja Ukraina. Tällöin Neuvostoliitto ei enää kilpaillut Usa:n kanssa eli kylmä sota loppui. Neuvostoliitto muutti nimensä Venäjäksi ja siitä tuli demokraattinen valtio.

# data[].attributes.body
Kylmällä sodalla tarkoitetaan Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton välisiä huonoja suhteita eli sota uhkasi alkaa milloin vain.

Kylmä sota alkoi toisen maailmansodan lopussa eli tarkalleen vuonna 1947.

Berliinin kriisi: Stalin saartoi Berliinin, koska hän halusi saada liittoutuneet hylkäämään Berliinin. Myöhemmin Stalin kuitenkin luopui saarrosta, koska esimerkiksi länsivallat alkoivat käyttämään ilmateitä huoltoreittinä. Berliinin kriisin vaikutus kylmään sotaan oli sellainen, että myöhemmin rakennettiin Berliinin muuri, joka jakoi Saksan kahteen osaan ja lopulta muurista tuli kylmän sodan symboli.

Kylmä sota päättyi Neuvostoliiton hajoamiseen vuonna 1991.

# data[].attributes.body
Määrittele käsite kylmä sota, milloin kylmä sota alkoi?

Toisen maailmansodan jälkeen 1945 Yhdysvalloista tuli maailman voimakkain valtio ja sen kilpailijaksi tuli toinen maailmansodan voittajavaltio Neuvostoliitto. Niiden välillä alkoi kylmä sota, joka tarkoittaa, että valtioiden välillä ei ollut oikeaa sotaa, mutta niiden suhteet olivat sen verran huonot, että sota uhkasi alkaa koko ajan.

Liitä tänne selostus yhdestä kylmän sodan kriisistä

Kuuban kriisi oli maailman kahden supervallan, Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton, välille kehittynyt suurvaltapoliittinen kriisi, jonka tulenarin vaihe oli 16.−28. lokakuuta 1962. Kuuban kriisin taustalla olivat Yhdysvaltain Turkkiin sijoittamat keskimatkan ydinohjukset ja tähän vastauksena alkanut Neuvostoliiton ydinohjusten sijoittaminen Kuubaan. Kriisi oli lähellä aloittaa avoimen sodan, joka olisi saattanut laajeta ydinsodaksi ja kolmanneksi maailmansodaksi.

Miten ja milloin kylmä sota päättyi?

Kylmä sota päättyi 1990-luvun alussa Neuvostoliiton romahdettua. Romahduksen syyt olivat pääasiassa sisäisiä ongelmia kuten taloudelliset- ja ideologiset ongelmat.

# data[].attributes.body
Mitä kylmä sota tarkoittaa?

toisen maailmansodan jälkeen alkanut kansainvälinen jännitystila ja valtataistelu Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton sekä niiden liittolaisten välillä; tarkkaa alkukohtaa on vaikea määritellä, epäluulot alkoivat osittain jo toisen maailmansodan aikana; päättyi 1990-luvun alussa Neuvostoliiton hajoamiseen.

milloin kylmä sota alkoi? 1941-1991

Berliini 1948-49: Berliinin saarto oli kylmän sodan alkuun liittynyt suurvaltapoliittinen kriisi, jossa Neuvostoliitto katkaisi maaliikenneyhteydet Saksan miehitysvyöhykkeensä keskellä sijainneeseen Länsi-Berliiniin ja saartoi kaupunkia.

Miten ja milloin kylmä sota päättyi?

1991 päättyi 1990-luvun alussa Neuvostoliiton hajoamiseen.

# data[].attributes.body
Kylmä sota oli voimakasta vastakkainasettelua ja valtataistelua kapitalistisen ja demokraattisen lännen (johtajana U.S.A.) ja kommunistisen/sosialistisen ja totalitaarisen/autoritaarisen idän (johtajana NL) välillä. Se alkoi käytännössä toisen maailman sodan päätyttyä.

Näkyi mm. sijaissodankäyntinä, huonoina diplomaattisina suhteina, uhkailuna ja propagandana, muttei koskaan suorana sodankäyntinä puolten johtajien välillä.

Kylmä sota päättyi Neuvostoliiton sortumiseen 1991, mutta välit olivat jo alkaneet lämpenemään Gorbatshovin uudistusten ja myötämielisemmän politiikan myötä.

Berliinin kriisi 1962:
Ongelmana oli se, että koulutetut ja varakkaammat itä-saksalaiset muuttivat sankoin joukoin DDR:stä Länsi-Saksaan kahtia jaetussa Berliinissä.

Tämän takia NL:n johtaja Hrustshov uhkasi liittävänsä Länsi-Berliinin DDR:ään, jos sille ei annettaisi vapaakaupungin statusta. Länsivallat eivät tietenkään suostuneet (Berliinin tärkeä asema syvällä rautaesiriipussa).

Kriisi laukesi sillä, että NL rakennutti suuren ja vartiodun muurin Berliinien välille.

# data[].attributes.body
Määrittele käsite kylmä sota, milloin kylmä sota alkoi?
Liitä tänne selostus yhdestä kylmän sodan kriisistä
Miten ja milloin kylmä sota päättyi?